72 



noget dybere) indadbuet. Alle Hovedets dækkende Knog- 

 ler er ligesom Gællelaagets radiært furede. Det lidet 

 bevægelige Overgællelaag har en stor Pig i Overkanten 

 og desuden i Baghjørnet en meget kraftig Pig, der er 

 større end den (lidt nærmere Bugsiden) paa Nøglebenet 

 siddende. De forreste Straaler i første Rygfinne er, særlig 

 hos ældre Fisk, meget tornede og ujævne. Brystfinnerne er 

 kortere end Længden af anden Rygfinnes eller Gatfinnens 

 Rod. De tre nederste, fri Straaler i Brystfinnerne er ugrenede, 

 cylindriske og tydelig leddelte. Skællene er smaa med 

 tornet Bagkant. Sidelinien er fuldstændig; den deler sig 

 ved Halefinnens Rod i to Grene, der løber ud paa Finnen. 



"//> 



Fig. 34. Graa Knurhane. (Efter Zoologia danica). 



Farven er meget vekslende i Almindelighed mørkegraa 

 paa Ryggen og paa Siderne, med en lys Stribe langs Side- 

 linien, og lys paa Bugen. Kønsforskelle: Panden mellem 

 Øjnene bredere hos Hannen end hos Hunnen; Hannens 

 Hoved lavere end Hunnens, hvis Pande derfor er stejlere; 

 Bugfinnerne naar hos den voksne Han næsten til Gattet, 

 hos Hunnen langtfra saa langt. 



RiS-9; R 2 19— 20; G 17— 21; Br 11 + 3(frie); Bu 1+5; 

 Hx+ 11 -fx. 



Ved Frankrigs Kyst skal den graa Knurhane kunne 

 blive over tresindstyve Centimeter lang, men hos os naar 

 den ikke denne Størrelse og overstiger næppe fyrretyve 

 Centimeter, medens dens sædvanlige Længde er omkring 

 tredive. Centimeter. Den er almindelig i Vesterhavet, 

 Kattegat, Sundet, Bælthavet og den vestlige Østersø; i 

 den egentlige Østersø forekommer den sjælden, men er 



