91 



Bagrand er indskaaret af en Bugt over Sidelinien, af en 

 mindre Bugt lige under Sidelinien og af en meget stor 

 Bugt under Brystfinnerne. Panserets Skæl er fortil tem- 

 melig store, bagtil smaa. Farven paa Ryggen og øverste Del 

 af Kropsiden lysende staalblaa med grønt og rosenrødt 

 Skær; Kropsiden nedentil sølvhvid med sædvanlig fire 

 eller fem sorte eller mørkebrune Længdebaand. 



R x 15-16; R 2 1—3 4- 12 + VIII; G 2-3 + 12 + VII; 

 Br27; Bu 1 + 5; H x + 18 + x. 



Den bugstribede Bonit kan blive omtrent af samme Stør- 

 relse som Thunninen. Den lever pelagisk i de varme Dele af 

 Atlanterhavet, det indiske og det stille Ocean. Kun tre Gange 



Fig. 44. Bugstribet Bonit. (Efter F. A. Smitt). 



vides den sikkert at være fanget i vore Farvande og altid paa 

 Svenskesiden (Skagerak, Oktober 1873 og c. 1892; Kattegat 

 ved Varberg, September 1875). Muligt er det dog, at de ni 

 Stykker „Thunfisk" eller „Makrelstør", som fangedes i Bund- 

 garn udfor Barritskov ved Vejlefjord den 16. Juli 1903, har 

 tilhørt denne Art; Thunfisk har det næppe været, da de 

 kun vejede godt tolv Kilogram Stykket, men det kan 

 ogsaa have været Thunniner. Hvilken Art, der er Tale om 

 i Beretningen om de to „Bonitter", der i Juni 1900 fange- 

 des ved Raabjerg, vides heller ikke, lige saa lidt som i 

 dej Tilfælde, da en „Bonit" den 30. August 1892 toges i 

 Bramsnæsvig, eller da tre Stykker fangedes ved Kerte- 

 minde i 1881. 



2. Underslægten Orcynus Cuvier. 



Kroppen er skælklædt bag Panseret. Gatfinnens 



Højde er større end Bugfinnernes Længde. Ganeben og 



Plovskærben har talrige smaa Kartetænder. 



