102 



finnerne. Kroppen dækkes af smaa Skæl, eller af 

 Benplader og -knuder, eller den er nøgen. Mere 

 end fireogtyve Hvirvler. 



Kun een Slægt er repræsenteret i vor Fauna. 



1. Slægten Zeus Artedi. 



Kroppen er særdeles høj og sammentrykt. Mun- 

 den er stor og stærkt opstigende. Smaa Tænder 

 paa Kæber og Plovskærben; Ganeben tandløse. 

 Syv Gællehudstraaler. Første Rygfinne med ni 

 eller ti Straaler og lidet kortere end anden. Gat- 

 finnen med tre eller fire Pigstraaler. Nøgen eller 

 smaaskællet. En Række pigbærende Benknuder 

 paa hver Side langs Grunden af Ryg- og Gatfinne 

 og et Par lignende Rækker paa Bugen. Stor 

 Svømmeblære. 



Kun een af Slægtens seks— otte Arter er taget hos os. 



1. Sankt Peters-Fisk (Zeus fåber Linné). 

 Sammentrykt, næsten til Skiveform. Hovedet er stort, 

 og Øjnene sidder højt oppe og langt tilbage. Munden er 

 fremskydelig. Køle og Pigge paa den smalle Pande. 

 Overgællelaag og Forgællelaag uden Pigge, hvorimod 

 Supraclavicula (en af Skulderbæltets Knogler) bærer en 

 Pig. Finnehuden løber i første Rygfinne ud i lange, tynde, 

 frie Flige. Gatfinnens Pigstraaler danner næsten en Finne 

 for sig. Benknuderne langs Ryg- og Gatfinne og langs 

 Bugkanten bærer hver et Par Pigge. Sidelinien er fuld- 

 stændig. Farven i Reglen gullig; midt paa Kropsiden 

 sidder en iøjnefaldende, sort Plet med lys Indfatning. 



R x 9; R 2 22— 25; G 3-4 + 20-23; Br 12-14; Bu 1 + 

 6—7; H x + 11 — 13 + x. 



Sankt Peters-Fisken kan blive over tresindstyve Centi- 

 meter lang. Dens fantastiske Ydre har givet Anledning 



