159 



langs Midten af Siden omkring otte større, brunlige Pletter, 

 der er enkelte, men hyppig er trukne ud til Tværbaand; 

 Undersiden er gulhvid uden Pletter; dog er Hovedets 

 Underside og Struben hos Hannen tæt punkteret med 

 sort; bag første Rygfinnes femte Straale har Hannen hyp- 

 pig en stor, sortblaa Plet. 



R x 6-7; Pv Q 1 + 8—10; G 1 + 8—10; Br 18-19; 

 Bul +5; Hx -f 11 + x. 



Lyse Kutlinger af Dværg -Racen bliver ikke stort 

 over seks Centimeter lange, og der kan findes kønsmodne 

 Individer paa ikke fuldt tre Centimeters Længde. Om 

 Racens Forekomst udenfor vore Farvande er forholdsvis 

 lidet kendt; den gaar mod Nord til Trondhjemsfjorden, 

 men er ikke særlig talrig ved den norske Kyst; ved 

 engelske Kyster er den almindelig, men længere mod 

 Syd synes den ikke at være udviklet; i vore Farvande 

 naar den sin kraftigste Modsætning til den typiske Race, 

 men allerede i den indre Østersø er den sjælden. Det 

 kunde synes, som om Dværg-Racen var tilpasset til at 

 taale forholdsvis stærke Svingninger i Vandets Saltholdig- 

 hed. Hos os er den meget almindelig; den gaar kun ud 

 til ti — tolv Meters Dybde, men 

 meget nær ind til Land, og den 

 findes paa Steder som i Ring- 

 kjøbing Fjord, hvor ingen andre 

 Kutlinger trives. 



Den lyse Kutlings Leg fore- v . --^ v +r 

 gaar paa Sandrevlerne nærmest _ Hg " ' '• L ? s £" tIin |' 

 Land Her graver Hannerne i Dværg-Race $. (Efter Zoo- 

 Tiden fra April til September lo S ia danica ^ 

 Huler under Muslingeskaller (i 



Reglen af Sandmusling) — vælter om fornødent først disse 

 om med Hulheden nedefter — og dækker Skallerne halvt 

 med Sand, saa at der kun bliver en snæver Indgang til- 

 bage. Paa Muslingeskallens nedadvendende Inderflade — 

 Hulens Loft — fæster Hunnen de stilkede Æg, hvorpaa Han- 

 nen holder Vagt i Hulen, beskytter Æggene mod Tilsanding 

 og mod at blive ædt af Tanglopper o. 1. samt tilfører dem 

 en frisk Vandstrøm ved sin Finnebevægelse. Ungerne 

 lever pelagisk over lavt Vand og holder senere under 

 Qpvæksten til i Bændeltangsomraadet. Allerede næste 

 Aar er de uden Tvivl udvoksede og forplantningsdygtige. 



4. Spættet Kutling (G obius pictus Malm). 



Øjnene er store og rører næsten hinanden; deres 



vandrette Tværmaal gaar ca. S 1 ^— 3 1 /* Gang op i Hovedets 



Længde. Første Rygfinnes Straaler er alle indesluttet i 



