69 



Oversigt over Arterne. 



Naar Overkæben ikke er skudt frem, er Afstan- 

 den mellem Snudespidsen og Øjet betydelig 



større end Øjets vandrette Tværmaal 



1. Stribet Fløjfisk (C. lyra). 



Naar Overkæben ikke er skudt frem, er Afstan- 

 den mellem Snudespidsen og Øjet ikke eller 

 kun ubetydelig større end Øjets vandrette 

 Tværmaal. 2. Plettet Fløjfisk (C. maculåtus). 



1. Stribet Fløjfisk (Callionymus lyra Linné). 

 Afstanden fra Spidsen af den ikke fremskudte Over- 

 kæbe til Øjet er betydelig større end Øjets vandrette Tvær- 

 maal, men meget forskellig efter Alder og Køn (gammel c? 

 ^5, gammel 9 k 6 ; Unger c. b*v. Pandens Bredde mel- 

 lem Øjnene (den disse dækkende Hud ikke medregnet) 

 er hos ældre Hanner — c. */2 vandret Øjentværmaal, hos 

 ældre Hunner = c. 1 U og hos unge Fisk = 1 k — l h vand- 

 ret Øjentværmaal. Første Rygfinne er hos den voksne Han 

 særdeles høj, og dens forreste Straale rager udenfor Finne- 

 huden og naar tilbagelagt omtrent til Midten af Hale- 

 finnen; hos de yngre Hanner naar Straalen ikke saa langt, 

 og hos Hunnen, hvor Finnen i det hele taget er meget 

 lavere, rækker Straalen knap til Forranden af anden Ryg- 

 finne. Anden Rygfinne bliver hos Hannen (ligesom Gatfin- 

 nen) højere bagtil, medens begge hos Hunnen bliver lavere. 

 Sidelinien gaar fortil noget nærmere Rygkanten, men fra 

 anden Rygfinnes Begyndelse følger den Sidens Midte ret 

 ud til Halefinnen og fortsætter her et Stykke langs en 

 Straale; lige før Halefinnens Rod staar de to Sidelinier i 

 Forbindelse med hinanden tværs over Ryggen. Farven 

 er meget vekslende, og den er overordentlig pragtfuld og 

 straalende hos de levende Hanner, men den taber sig 

 hurtig efter Døden. Grundfarven er hos Hannen oventil 

 gulbrun, nedentil gulhvid; paa Siderne to azurblaa Baand, 

 men desuden talrige Tegninger og Pletter i grønne, blaa, 

 gule og violette Farver, medens anden Rygfinne har af- 

 vekslende grønne, gule og blaa Baand omtrent tre Gange 



