K ülönfélék. 
Heliothis dipsaceus L. mint kártevő. Ez a csinos Noctua, mely 
azonban nappal röpül és nyílsebesen száll egyik növényről a má- 
sikra, két ivadékban lép fel május elejétől junius végéig és julius 
elejétől augusztus elejéig; hernyója pedig egész juniusban és 
augusztus közepétől október elejéig található számos növényen . 
ilyenek: Dianthus, Gypsopluila, Silene, Lychnis, Ononis, Dipsacus, 
Centaurea, Thrincia, Cichorium, Echium, Delphinium, Pimpinella, 
Scabiosa, Chondrilla és a somkórón, mind oly növény, mely- 
nek pusztításával kárt nem tesz, . de alkalom adtán termesztett 
növényekre is rászokik s azokban tetemes kárt okoz. Igy 1892-ben 
Lórén (Pest m.) eleinte az árpa között növő somkórón jelentkezett 
s midőn abból kifogyott, az árpát bántatlanul hagyva, átvándorlott 
a szomszédos kapás növényekre és 50-—60 hold földön úgy tönkre 
tette a tök, bab, kender és tengeri levelét, hogy csak az " erezete 
maradt meg. Ugyanakkor Tisza-Eszláron (Szabolcs m.) tönkre 
tette a luczernát s. utána a tengerit és dohányt;  Enyingen pedig 
a lent támadta meg. Magam 1888-ban nagy számban találtam a 
Pimpinellán, de nagy akkor kárt is okozott volna, arról nincsen tu- 
domásom. A. Aigner Lajos. 
A rovarok és madarak viszonyát az emberhez tárgyalta 
újabban Froggat W. W. ausztráliai entomologus is, kimutatván, 
hogy Ausztráliában némely rovarfaj, pl. a Coccinellák, Chrysopák, 
Syrphidák hasznot hajtanak az embernek az által, hogy más, kár- 
tékony rovarokat pusztítanak ; továbbá, hogy eredetileg nem kárté- 
kony honi rovarok a meghonosított idegen veteményekre és kerti 
növényekre nézve károsakká válhatnak az által, hogy tulajdonképi 
honi tápláló növényüket elhagyva, a tenyésztett növényeket lepik 
el. Tanulságos példá erre tudvalevőleg a Colorado bogár, mely 
eredetileg Solanum rostratumon élt, de a burgonya meghonosítása 
után egészen erre adta magát s azzal együtt tovább terjed. Hang- 
súlyozza továbbá, hogy a kártékony rovarok ellen való védeke- 
zésben a rovarevő madaraknak nem szabad túlságos jelentőséget 
tulajdonítani; mert az idegenből jövő mívelés ezeknél is nagyon 
megváltoztathatja az eredeti életmódot, úgy hogy rovarevőkként is- 
mert fajok tetemes károkat okoznak. 
A fenyőfa-araszlóról (Fidonia piniaria), mely hét évvel ezelőtt 
Németország némely vidékein tömegesen lépett fel, Eckstein A. 
igen érdekes megfigyeléseket tett. A hol a herny ók már lekopasz- 
tották a fákat, részint azok derekán ültek csendesen, látszólag bá- 
gyadtan és betegen, másrészt élénken másztak ide-stova, főleg föl- 
felé, miközben k. b. 2 méternyire a földtől a fa csúcsáig fátyolt 
szőttek, a mely — ellentétben. az apáczaszövő sűrű fonadékú fá- 
tyolától — függőleges párhuzamos sávokból álló, erős fonalművet 
