Kiilönfélék. 175 
pedig nagy Zajjal felriasztják s arra felé hajtják. Egyik gazda állí- 
tólag egész hajórakomány sáskát szállított Iloiióva, a hol zsákját 
4 dollárral (?) megfizetnék. A bennszülöttek ugyanis letépik a sáska 
fejét, lábát és: szárnyát s így táplálékul használják. 
A gyapjas-pille (0Ocneria dispar. L.) ellen eddígelé akként vé- 
dekeztek, hogy a fákról lekaparták petecsomóit s azonnal el is 
égették ; azoknak hernyóenyvvel vagy petroleum és fakátrány keve- 
rékével való beecsetelése nem volt sikeres, valamint nem a pillé- 
nek lámpáson való elfogása, mert a nőstény ritkán röpül, a hím 
pedig képes több nőstényt is megtermékenyíteni. Rörig G. új ké- 
szüléket ír le (kapható Altmann P.-nél Berlinben), mely kitünően 
bevált a pete-csomóknak petroleummal való írtásánál ; kezelése ké- 
nyelmes, hatása biztos, alkalmazása olcsó: egy liter petroleummal, 
takarékos használat mellett, 3000-nél több petecsomót lehet elpusz- 
títani. 
A varjuk hasznos voltát vitatja dr. Rörig (Ornith. Monat- 
schrift) azokkal szemben, kik az ellenkezőjét állítják, kifejtvén, 
hogy a varju a rovarok pusztításához lényegesen hozzájárul, kivált 
a gabonát károsító rovarok irtása által. 
A fekete levéltetű (Aphis papaveris F.—fabae Scop.) írtására, 
a mely a lóbabot, még pedig a növény hegyét gyakran nagy mennyi- 
ségben ellepi, ajánlatos a növény hegyét lecsípni, mihelyt a levél- 
tetű mutatkozik, még pedig nem csak az ellepett, hanem a még 
ment indákat-is. Ez az eljárás a babnövénynek nemcsak nem árt, 
hanem hasznos is. A levéltetű csak akkor jelentkezik, mikor már 
nagy a növény és sok levelet hajtott. Felső hajtásai pedig, melyek 
a hegyével le lesznek csípve, soha sem hajtanak magot. Ennél- 
fogva a felszálló nedv a levelek és fiatal babok javára van. Az 
így kezelt növény ment marad a levéltetűtől, még ha közelben a 
bab feketéllik is tőlük. 
TETTEK a EX ENE. 
Schuliíze A, Paláarctische Ceuthorrhynchinen. 
(Deutsche Entom Zeitschr., 1903, p. 241—286.) 
33 új Ceuthorrhynchus leírása, ezek között a C. interjectus 
Herkulesfürdőről való és a C. arator GyIlh. rokona, továbbá C. 
suturalba és Henschi Budapestről és turbatus Magyarországon is 
közönséges 
És Csiki Ernő. 
Schultze Á, Zusammenstellung einer Varietáten- 
Reine palaastot se Vett CSÜL OTMTy neti A e ni. (Deutsche 
E ntom. Zeitschr:, 1903, p. 292—294.) 
