168 Báró Hormuzaki Szilárd. 
meg eddigelé. Minthogy az Erebiák tömegesebb fellépésénél fogva 
okvetetlenül a leggyakoribb fajok ötlenek fel leginkább s épen 
ezeket alig lehet észre nem venni, az egyes hegylánczok ama jel- 
lemző különbségeit újabb felfedezések sem igen fogják elenyésztetni. 
Más rokontermészetű területekhez képest a Kárpátok Erebia- 
faunájának aránya eléggé kedvező ; mert 20 fajában a palaearktikus 
fauna összes (62) Erebia-fajának majdnem egy harmadát bírja. 
Európában a (Kaukazust, az Uralt és Örményországot nem szá- 
mítva) 35 faj fordul elő s ezeknek csaknem két harmada lakja a 
Kárpátokat is. 
Az Alpesek összes területén 27 faj honos (beleértve Neort- 
das-t is, mely a nyugati Alpesekben az alhavasi regióban is röpül), 
vagyis csak héttel több mint a Kárpátokban. Az utóbbiakra nézve 
még kedvezőbb az arány, ha csupán a havasi fajokat tekintjük 
(elhagyva a Medusa, Neoridas, Aethiops és Ligea nevű fajokat), 
mert hiszen az Alpesek 23 faja közül a Kárpátokban csupán 6 
hiányzik, 17 pedig képviselve van. Tekintetbe veendő azonban itt 
is, hogy az Alpesekhez képest a Kárpátok igen hiányosan vannak 
átkutatva. 
Az említett, a Kárpátokban hiányzó 6 faj közt csupán egyet- 
lenegy van, glacialis Esp., mely különböző helyi alakjaiban " az 
összes Alpesek havasi regiójában el van terjedve, úgy hogy a 
Kárpátokban való utólagos felfedezése egyálában nem valószínűt- 
len; a többi 5 faj szerfölött lokális, részben csak a legújabb idő- 
ben felfedezett t. i. Arete F., a keleti Alpesek egyes helyein, 
Eriphyle Frr., a keleti és központi Alpesekben, Chluisti Rátz. és 
flavofasciata Heyne a központi Alpesek igen szűk területén, végül 
Scipio B. csak a nyugati Alpesekben. 
A többi hat európai faj közt, mely a Kárpátokban hiányzik, 
de az Alpesekben sincs meg, van két északi faj: Embla Thnbg. 
és Disa Thnbg., továbbá Afer Esp. déli Oroszország és Dalmá- 
cziában, Jpistygne Hb. déli Franczia- és Spanyolországban, Gor- 
gone B. a Pyreneákban és Zapateri Obth. Spanyolországban. 
Ha a Kárpátoktól keletnek és délnek eső hegységeket tekint- 
jük, azt látjuk, hogy a Balkán félsziget hegységein, melyek a dél- 
keleti Alpesek folytatátásának veendők, egyetlenegy oly havasi faj 
sem fordul elő, a mely az Alpesekben meg nem volna, mert a 
lapályban röpűlő var. Dalmata Hod., mint határozottan mediterrán 
pusztai alak, nem tartozik amazok közé. 
A Rhilo-dagh- és Rhodope-hegységben p. o. a következő 9 
fajt figyelték meg: £pihron var. Cassiope, Medusa, Oeme, var. 
