— 34 — 



Del torde förljena alt anföras, att rostbruna fläckar i de 

 blotlade trapphällarne på högkullen, attraherade ganska starkt 

 norra ändan af en magnetnål. Trappmassan tyckes dock ej i 

 allmänhet vara magnetisk. Lösslagna hos mig befintliga bitar 

 hafva på magnetnålen ingen märkbar verkan. 



4. Nya jordarter i zirkoner. — Hr L. Svanberg 

 anmälte, att han underkastat zirkonjorden en närmare revision, 

 samt dervid varit biträdd af Hr E. C. Norlin. Dervid hade 

 det visat sig, att denna jordart ej varit enkel, utan att den, 

 i likhet med hvad sednare årens undersökningar upplyst om 

 ceroxiden, ytterjorden och tantalsyran, utgöres af en blandning 

 af flera jordarter, samt att dessa jordarter till olika mängd 

 förefunnos uti de särskilta zirkoner, hvilka härstammade ifrån 

 olika localiteter, såsom t. ex. Siberien, Norrige, Ceylon, äfven- 

 som de med hyacint benämda varieteter ifrån Expailly uti 

 Frankrike. Igenom att qvantitativt bestämma det relativa för- 

 hållandet emellan jord och syra uti en mängd svafvelsyrade 

 salter, hvilka tillkommit efter olika beredningsmetoder, såväl 

 efter fractionerade fällningar med oxalsyra uti lösningar af 

 chlorzirconium, beredda af så.väl den chlorzirconium (vatten- 

 haltiga), som utkristalliserat under olika epoker, som äfven 

 af den, hvilken utur dess lösning i saltsyra knappast ville 

 kristallisera, och h varvid de ifrån olika localiteter härstam- 

 mande zirkonernas jordarter legat till grund för försöken, hade 

 det visat sig, att ganska betydliga variationer emellan syra och 

 jord ägde rum, h vilket ej kunde förklaras på annat sätt, än 

 derigenom att olika jordarter med skiljaktig syrehalt voro för 

 handen. Då atomvigter sålunda blifvit tagna, och med an- 

 tagande af, att alla de fundna jordarterna hade en samman- 

 sättning enligt formeln K, hade olika atomvigter erhållits 

 varierande emellan talen 938 och 1320 såsom gränsor, men 

 dervid lör vissa jordarter, dock med små afvikclser, inträf- 

 fande med talen 1100 och 1150. Då den atomvigt vi förut 



