— 85 — 



Arsenik 54.35 



Nickel 44.98 



Jern 0.21 



Koppar O.ll 



Svafvel 0.14 



99.79 



men den år renare än någon, som hittills blifvit analyserad." 



4. Svaflets och guldets atomvigter. — Hr Mo- 



sander afgaf å egna och Hr L. Svanbergs vägnar följande 

 utlåtande om den till dem remitterade afhandlingen af Hr 

 Frih. Bkrzrlius: Om svaflets och guldets atomvigter. 



Svaflets atomvigt har, på grund af försök af Hr Frih. 

 Berzelius, anställda redan 1818, antagits till 201.16. Under 

 loppet af näsllidna år hafva Hrr Erdmann och Marchand i 

 Leipzig, genom en analys af cinober, ansett sig hafva skäl 

 att antaga den (ill jemt 200; men då qvicksilfrets atomvigt, 

 hvarifrån den är beräknad, hörer till dem som äro svårast 

 att få fullt precisa, och dessutom dessa kemister visa en för- 

 kärlek för atomvigternas afrundande till jemna multipler af 

 12.50, eller vätets eqvivalentvigt , så ansåg sig Hr B. upp- 

 manad att med nya försök utröna huruvida denna afrundning 

 till 200 kunde anses antaglig. 



Hr Frih. B. liar nu sammanställt de äldre försöken, der 

 atomvigten härleddes från svafvelsyrad blyoxid, och dragit ett 

 medeltal af de bäst öfverensslämmande med den lilla corre- 

 ction i blyels atomvigt som sednare försök föranledt, blir 

 efter dessa svaflets atomvigt 200,8. 



Då chlorsilfrels atomvigt genom Mahihnacs försök är med 

 stor noggrannhet bestämd, ansåg Hr Frih. B. bästa sättet, att 

 i denna väg få ett skarpare resultat, vara att, genom lindrig 

 upphettning af pn gifven vigt chlorsilfver i svafvelbundct vät- 

 gas, förvandla detta i svafvelsilfver och att från svafvelsilfrets 

 atomvigt beräkna svallets. Af dessa försök som sig emellan 



