— 99 — 



12. Maltas vårvegetation. — Hr Cand. C. F. 

 Nyman, som under del förflutna årel besökt Medelhafvets öar 

 och Italien, hade meddelat följande, af Hr Loven nu föredragna 

 iakttagelser. 



"Den 2 Febr. fällde vi ankar i Vallettas hamn. Här 

 blef fartyget liggande till den 15 i samma månad, hvarunder 

 jag, så godt den korta tiden tillät, sökte förskaffa mig en 

 bild af öns vegetation. Frän den 5 Febr., då jag fick fasl 

 fot i land, till och med den 11, företog jag i sådant ända- 

 mål excursioner. Jag har vågat anse mina under desamma 

 gjorda anteckningar ej sakna allt intresse, då de möjligtvis 

 kunna gifva ett, om ock ofullständigt, begrepp om fysiono- 

 mien af vår-vegetationen på denna sydliga punkt af Europa. 



Af de små öar, hvilka ligga spridda i hafvet mellan 

 Sicilien och Afrika, är Malta den största. Dess latitud är 

 ungefär 35°50' nord och longitud 32° öster om Ferrö. Maltas 

 största bredd är 12 och största längd 20 engelska mil. Grun- 

 den består af kalk. Klimatet är mildt, och i följe deraf 

 odlas, utom de kulturväxter, som i allmänhet tillhöra medel- 

 hafsregionen, äfven Dadelpalmen och Musa, som årligen bära 

 frukt. Ön är likväl ganska torr, så att allt vatten för hof- 

 vudsladens behof genom en storartad, i{ svensk mil lång 

 aqueduet ledes från södra sidan af ön. En stor del afsjelfva 

 landsbygden vattnas dessutom medelst kanaler från denna 

 vattenledning. Ön är mycket uppodlad och har utom två 

 egentliga städer, Vallelta och C i 1 1 a vecchia, många "casals" 

 eller småstäder. Egentlig skog saknas. 



Då man från hafvet nalkas öns norra sida och på al- 

 stånd spejar för att finna ett allmänt uttryck för karakteren 

 af växtlifvet på densamma, måste man nästan förvånas öfver 

 den torrhet och enformighet , som utgör dess grunddrag. 

 Vanligen (änkor man sig söderns vegetation under en mot- 

 satt bild, men här framstår i växtväg intet annat mot den 

 hvita marken än täta, rundade, mörka grupper af Ccratonia 

 Silic/ua. Detta träd, jemte Citri, Olca och Phcenix dacty- 



