— 1G8 — 



mesl olämjbare af alla Amerikanska folkslag; de lefde i mång- 

 gifte, och närde sig af jagl och fiske, samt beredde en rus- 

 dryck af majs, vilda bär, rötter och boning, som bereddes 

 af deras qvinnor, hvilka förrättade allt arbete. Männerne voro 

 beväpnade med lans, kastspjut och slängkulor. De styrdes af 

 Tubocchos, chefer öfver 80 till 100 familjer. Chefsvärdigheten 

 var ärftelig inom vissa familjer och tillföll den äldste sonen. 

 Öfverbefälet i krig utsågs genom val. De antogo tvenne 

 osynliga väsenden som öfver dem hade magt; det goda Vä- 

 sendet Tupa; det onda Annang. För det förra hade de vörd- 

 nad och tillgifvenhet; för det sednare fruktan. 



/W/f/ze-y-Indianerne, som i de sednare decennierne be- 

 bodde östra delen af provinsen Buenos Ayres ända till Pata- 

 gonien, äro af samma folk som de så kallade Patagonerne; 

 det är af en individ af denna stam som en ritning blifvit 

 förfärdigad af Hr W. v. Wfught. Denna individ är en flicka, 

 som Hr Tarras år 1832 lät inköpa i staden Patagones, och 

 följande året hemförde till Sverige. Hon är af en brungrå färg, 

 af liten växt; hufvudskålen har fullkomligt samma form som 

 den af en Lappländare, men käkarne äro framstående, nästan 

 som hos en neger. Samma form företedde äfven de Char- 

 ruer, som år 1833 visades i Paris, och hvaraf en afgjutning 

 finnes i Carolinska Institutets Museum. I samma Museum fin- 

 nes äfven cranium af en Araucan, som likaledes har en kort 

 fyrkantig hufvudskål med framstående käkar, hvaremot Guara- 

 nierne, enligt förmodan, hafva aflånga hufvudskålar. 



Afhandlingen ansågs vara af det intresse, att den borde 

 i Kongl. Akademiens Handlingar införas. 



8. Om ö-°riippen Juan de Fernandes utanför 

 kusten af Chili meddelade Hr A. REYziUS utdra» ur ett bref 

 från Coopvaerdie-Sjökadetten Peter Ankarsvärd, enligt hvilkct 

 dessa öar äro bebodde af Amerikanska Indianer af mörkt grå- 

 brun 



