— 131 — 



som efter den ena är den största elasticitets-axeln är efter 

 den andra den minsta och tvertom. Denna motsats visar sig 

 äfven vid enaxliga kristaller. Kunde man nu bestämma den 

 riktning hvari etherns elasticitet är störst eller minst, så hade 

 man äfven frågan om polarisationsplanet afgjord. Jag har till 

 den ändan rådfrågat fenomenerna vid en kristalls upphettning. 

 Storleken af dess utvidgning i olika riktningar beror nemligen 

 på förhållandet emellan de attraktiva och repulsiva krafter, 

 hvilka äro verksamma inom kristallen. Antager man nu att de 

 attraktiva krafterna tillhöra kroppens egna partiklar och att 

 deras inverkan på ethern yttrar sig bland annat i en förminsk- 

 ning i dess elasticitet i optiskt hänseende, så måste denna in- 

 verkan hos ethern framkalla en motsvarande repulsion. Denna 

 repulsion åter måste vid kristallens upphettning yttra sig star- 

 kare i den mån etherns elasticitet är större eller motståndet 

 af de attraktiva krafterna är svagare. Af tvenne riktningar 

 således, hvarom man förut känner, att de motsvara den största 

 och minsta elasticitets-axeln för ethern, måste den större axeln 

 motsvara den, hvari kroppen vid upphettning starkare dilate- 

 rar sig. 



Vi skola nu tillämpa detta på några kristaller, hvilkas 

 dilatationer äro bekanta, såsom Gips, Arragonit och Kalkspat. 



Kallar man — utvidgningen längs den Iinea, som halfve- 

 rar de optiska axlarnes spetsiga vinkel, eller som sammanfaller 

 med kristallaxeln, då mediet är enaxligt, och — utvidgningen i 

 en riktning vinkelrät mot de optiska axlarnes plan o. s. v., så 

 erhåller man för 



Arragonit *) 



/fa . /Ib . /le _ /lv « 



— = + 0,003587, — = + 0,001008, — =+0,001905, — =0,0065; 



*) Mitscherlich' anför, att sidytornas lutning ökas med 2'46", och 

 att ändytornas minskas med 5'29" för 100° C. För att närmare 

 fixera den sednare vinkeln har jag begagnat Rudbergs observa- 

 tioner, som angifva den förändring i brytningsvinkeln hans trenne 

 prismer undergick vid upphettning. Den kubiska dilatation är ef- 

 ter Kopp. 



