— 205 — 



chlorophyll samt mer eller mindre utbildade sporidia. Att dessa 

 senare bildas, liksom hos Conferverna och flera närslägtade al- 

 ger, inuti sjelfva cellulerna och genom ett porformigt hål på 

 desamma lemna modercellulen, visande det bekanta rörelse- 

 fenomenet, lider väl så mycket mindre något tvifvel, som jag 

 engång funnit hos denna växt sporidia, groende uti cellulens 

 inre (fig. 8); ett förhållande, som, enligt Tiiurets mästerliga ar- 

 bete öfver algernas zoosporer, äfvenledes hos flere Confervae 

 eger rum. 



Kiselnålarne, eller de nålformiga kristallerna äro, såsom 

 vi redan anfört, det för denna växt eller åtminstone för de 

 exemplar af densamma, som kommit oss i handom, mest ut- 

 märkande. De äro vidhäftade cellul-trådarne, liggande dels 

 transverselt, dels longitudinelt utanpå dem, och detta såväl på 

 de trådar, som utgöra växtens yta, som ock på dem, hvilka 

 finnas inuti densamma. De uppträda ibland i största mängd 

 på topparne af thalli grenar, hvilka i följd häraf synas för blotta 

 ögat liksom öfverdragna med en ytterst tunn, slät, nästan kalk- 

 artad skorpa (fig. 1, a). På dessa senare ställen ligga de härs 

 och tvärs öfver hvarandra, tätt packade, utan ringaste tecken 

 att vara på minsta vis ordnade i form af maskor uti ett nät, 

 något så vanligt hos de Spongier, hvilkas sceleton nästan 

 uteslutande är bildadt af kiselnålar. Ytterst små, till form 

 högst olika, än fria än sammangyttrade granula, som synas 

 vara dels af organisk, dels af oorganisk beskaffenhet, äro, syn- 

 nerligast på thalli toppar, blandade bland kiselnålarne, bch åter- 

 föra tanken pä de granula — t. ex. de gröna cellulerna hos 

 Spongillan — , som så rikt uppträda hos Spongierna (fig. 9). 

 Till formen äro kiselnålarne mot båda ändarne något spetsigt 

 afsmalnande, alldeles raka eller bågforraigt böjda. De längsta 

 jag iakttagit hafva varit =0,353 och deras bredd = 0,008. 



Betraktade under mikroskopet visa dessa kiselnålar ej 

 nj^on inre struktur, utan synas, åtminstone under vanliga bättre 

 mikroskopor, alldeles homogena och genomskinliga. Men under- 

 Listas de först blåsiöreLs inverkan, visa de sig helt annor- 



