J6 



lil en Tid, hvor man turde have haabet at see Virkningerne at 

 saa indtrængende Formaninger bekræftede ved det samme Vid- 

 nesbyrd, som foreligger os om det Hjertes Kamp og Anslræn- 

 gelser, der fremkaldte dem. Til Kundskab om hiin Tids ud- 

 vortes Begivenheder meddele disse Breve ikke noget væsentligt 

 Bidrag, uden hvad de Hamiltonske og Gramontske Familiers 

 Personalhistorie angaaer, og selv dette indskrænker sig, hvad 

 den forstnævnte Familie angaaer, til hvad der kan uddrages 

 af nogle Formaninger i Anledning af Grevindens Bekymringer 

 og Misfornoielse > med den fordrevne engelske Kong Jacob II. 

 og dennes Dronning, for hvis Skyld een af Grevindens Brodre*) 

 havde taget Deel i den uheldige Krig mod Wilhelm den Tredie 

 (le mauvais succes du bon parti en Irlande — efter Fenelons 

 Udtryk, a. St. p. 205). S. Brevene Nr. 213. 214. 216. 219. 

 225). Men jo fattigere det materielle Udbytte (om man saa tor 

 sige) er af denne Brevvexling, desto mere beundringsværdig er 

 den Interesse, som man foler, jo oftere man giennemblader 

 den. Man vil ikke let kunne fremvise nogen lignende Produc- 

 tion af et saa ringe Omfang, som under den idelige Gjentagelse 

 af den samme Grundtanke indeholder en saa rig Mangfoldighed 

 af Ideer og Betragtninger, fremstillede paa den meest utvungne 

 Maade, med en idelig Afvexling af de bedst valgte og meest 

 træffende Udtryk. 



Det folgendc Udtog er bestemt til at godtgjore Bigtigheden 

 af denne Paastand, men, medens en saadaiuAnalyse kan bidrage 

 til, at Enkeltheder kunne fremtræde i stærkere Belysning, bor 



') Ogsaa ved denne Ledighed har man et Vidnesbyrd om Ludvig XlV's In- 

 teresse for Grevinde Gramont. Der findes nemlig i Beaumelles Memoires 

 pow serrir å Ihistoire de M. dcMainlenon i 6te Tome blandt Picces justi- 

 ficatives (under Nr. XIX) folgendc Billet, skrevet af Kongen til Mdin. 

 Maintenon, uden Dato, men som maa henfores til 1691 (med Orlhographi 

 efter det originale llaandskrift): „Je vous enuoic une relation inprimée 

 que la C. de Gramont ne sera pas fascliéc de uoir, son frére n'estant quc 

 pris (allsaa ikke saaret eller dræbt) je sait qnelle cst a St. Cir c'est pour- 

 quoi je me presse de uous aprendre ses nonvclles qui ne ualoient pas la 

 peine de vous estrc mandée si promtement sans rela." 



