92 



skaffenhed, at de kunne benyttes til deraf at vinde Melaller til 

 praktisk Brug, fore Navnet Malme, eller Ertser, og at Malmen, 

 for at den skal kunne anvendes med Fordeel, desuden maa 

 være samlet paa særegne Steder i Bjergmasserne, som kaldes 

 underordnede Lag, Indlag og Gange. 



1) Underordnede Lag forholde sig i deres geognostiske Be- 

 liggenhed som enhver anden underordnet Bjergmasse, og 

 navnligen som de Bjergmasser, hvori de forekomme; de dele 

 Lagdannelsen og Afsondringerne med disse, og hvad der her 

 er det Charakterisliske, Begrændsningen af de underordnede 

 Malmlag er parallel med Lagdelingen i Hovedmassen. 

 Deres chemisk mincralogiske Beskaffenhed er derimod for- 

 skjellig fra dennes, og de indeholde ikke sjeldcnt Metalfor- 

 bindelser i en saadan Mængde, at de kunne benyttes som 

 Malme. 



2) Indlag, deres Begrændsning er ikke parallel med Hoved- 

 massens Lagdeling, de danne mere eller mindre store 

 Klumper, der ere uregelmæssigen begrændsede. 



3) Gange; den tydeligste Betegnelse af Gangene har Werner 

 givet ved at hentyde paa deres Oprindelse, idet han be- 

 tegner dem som Klofter eller Sprækker i Bjergmasserne, 

 hvis Udfyldning er forskjellig fra Hovedmassen. De nærme 

 dem i deres Form undertiden til Indiagene, formedelst de 

 store, sækformige Udvidelser, som ikke sjcldent forekomme 

 i Forbindelse med dem. 



Idag vil jeg forsoge at fremstille de Erfaringer jeg har 

 sandet, og de Undersogelser , jeg har foretaget, for at vise 

 Metallernes Udbredelse i Jordbunden, og derved at forklare 

 Udfyldningen af den bestemte Art af Gange, som man betegner 

 med Udtrykket „Malmgange". Denne Udfyldning bestaaer deels 

 af Malmene, deels af saaadane Mineralier, som man kalder 

 Gangmasser eller Gangstene. Nogle Metaller, saasom Guld, 

 Platin, underliden Solv, og sjeldnere Qivksolv, Wismuth og Kobber 

 forekomme rene eller gedigne paa disse Findesteder, men i de 



