121 



Delle gronne Salt visle sig at være svovlsuurt Jern med en 

 betydelig Mængde svovlsuurt Kobberilte. Da del ved nærmere 

 Eftersporgsel ikke kunde godtgjores , at man havde undgaaet 

 Anvendelsen af Kobber- eller Messingkar til Inddampning af 

 Vitrioloplosning, blev delle Factum, der dengang stod ganske 

 ene, ikke nærmere undersogt. Nu vilde der formeenllig være 

 Grund til at optage det paany. 



Den betydelige Mængde Tinilte som Træarterne indeholde 

 viser at Jordbunden er riig paa Tin, og al den tidligere angivne 

 Aarsag for Manglen paa Tin i Oplosningen af det med Jorden 

 smeltede Chlornatrium (Chloridcts Flygtighed) er den rigtige. 



Jeg vender nu tilbage til Kogsaltets Evne til, ved stærk 

 Ophedning med de Steen- og Jordarier, som det gjennemlræn- 

 ger, at udtrække de ertsmelalliske Substanlser, der som oven- 

 for viist, i ringe Mængde forekomme deri. Smeltning af Mas- 

 serne er, som tidligere viist, ikke nodvendig; det er tilstræk- 

 keligt, naar Jordbunden og Saltet blive opvarmede til Hvid- 

 glodhede og efter denne Ophedning vil Vandet udirække den 

 storste Deel af de metalliske Substantser, der da omsider flyde 

 ud i Havel, hvis ikke chemisk Indvirkning, hvorved de blive 

 gjort uoploseligc i Vand, tvinger dem til at afsætte sig paa 

 Veien til dette store Reservoir, der omsider modtager alle Jord- 

 skorpens i Vand oploselige Bestanddele. I denne min Erfa- 

 ring finder jeg nu det egentlige og sande Grundlag for en 

 Theorie over mange Ganges Udfyldning, hvoraf jeg her skal 

 give Hovedtrækkene, og i senere Arbeider meddele detaillerede 

 Undersøgelser, der sigte dertil. 



Overcensstemmende med den i Indledningsordene til denne 

 Afhandling opstillede Inddeling for Metallernes Leiringssteder, 

 skal jeg her sige et Par Ord om de saakaldle underordnede 

 Lag, endskjondt de ikke staae i nogen umiddelbar Forbindelse 

 med Kogsaltets Indvirkning paa Bjergmasserne. Jeg kjendcr 

 disse underordnede Lag især med Hensyn til Jernmalme, Myre- 

 malmen i vore nyere Sandlag og den dermed analoge Kuljern- 



