134 



sammenligne o. s. v., saa vise de derved kun, til hvilken Grad 

 de have været forudindtagne imod Idiotiens Opdragelighed, end 

 sige Helbredclighed. 



Imidlertid fortsatte Séguin sine Bestræbelser. 3 Aar efter 

 (12te October 1842) see vi Orfila, som Ordforer for en Com- 

 mission til Undersogelse af Séguins Methode, indberette til Ad- 

 ministrationsrådet for Pariser-Hospitalerne, at det var lykket 

 denne Mand at bibringe de idiote Born Sands for Orden og Re- 

 gelmæssighed, Lydighed, Disciplin, at vænne dem til Arbeide, 

 skaffe dem Kundskaber i Læsning, Skrivning og Regning; ved 

 Legemsøvelser at forbedre deres Helbred og ved en moralsk 

 Opdragelse at udvikle deres Aandsevner. Séguin offentlig- 

 gjorde 1838, 1841 og 1843 sin Methode og dens Resultater i 

 særskilte Afhandlinger, og da een af disse indsendtes til det 

 franske Videnskabernes Akademie, afgav en Comilee, bestaaende 

 af Serves, Flourens og Pariset, den sidstnævnte som Affatter, 

 en hoist smigrende Beretning, der bifaldtes i Akademiets Mode 

 den Ilte Dcbr. 1843. 



Idioternes Opdragelse var nu anerkjendt for udforlig. 

 Udenfor Frankrig paabegyndtes den forst af Dr. Guggenbilhl i 

 Schvveilz, dog fornemmelig for de idiote Kretinere; senere er 

 den bleven indfort i Belgien af Crotnmelinck, i Berlin af Dr. 

 Saegert og endelig i Highgate ved London og i Colchester, 

 overalt med samme Held. Ingen Tvivl kan mere finde Sted, at 

 jo Idioternes Opdragelse fra nu af maa henregnes til de For- 

 anstaltninger, der hore til Organisationen af en civiliseret Stat. 



I Danmark findes over 2000 slige Individer. Endnu for Oie- 

 blikket leve de alle i den ynkeligste Forfatning, hver for sig 

 til Qval for en Familie eller til Byrde for en Commune, og den 

 Tanke, at alle disse Individers Tilstand kunde have været i hoi 

 Grad forbedret, de Flestes endog i den Grad, at de kunde være 

 blevne dannede til nyttige Medlemmer af Samfundet, maa, tid- 

 ligere eller sildigere, vække Medborgere og Regiering til at 



