38 



langt slorre Vægtfylde nemlig 0,926 ved 12° C. S. haaber i 

 Lobet af denne nærmeste Sommer at komme i Besiddelse af 

 det fornodne Materiale for at afgjore dette Sporgsmaal. 



Da det Flydefedt, hvorom lier nærmest er Tale allerede 

 styrkner ved 10° C, kan det aabenbart ikke være identisk med 

 den af Ronald beskrevne Tran. 



Ved at forsæbe Flydefedtet med en viinaandig Oplosning 

 af Kali, fælde den erholdte Sæbeoplosning med en Oplosning 

 af Chlorcalcium i Viinaand og frafiltrere de udskilte Kalksalte, 

 erholdtes en Oplosning, hvori fandtes doglal- og æthal-lignende 

 StofTer. Derimod har det ikke været muligt at erholde Kry- 

 staller af Spermaceti ved at behandle Flydefedtet med kogende 

 Viinaand. Selv efter ved Presning at have fraskilt den lettest 

 smeltelige Deel af Flydefedtet, erholdtes ved Restens Oplosning 

 i kogende Viinaand og senere Afkjoling kun meget let smel- 

 telige Fedtstoffer. 



Kogt med Kalilud danner delte Flydefedt kun vanskeligt 

 Sæbe, hvilket ligeledes tyder hen paa Tilstedeværelsen af lig- 

 nende Stoffer, som dem der findes i Doglingtran. Ved den 

 torre Destillation af Flydefedtet erholdtes Produkter, som lug- 

 tede af Acrolein. En fuldslændigere Undersogelse af Flydefedt 

 vil senere blive foretaget. 



Forend man med nogen Sikkerhed kan give bestemte Op- 

 lysninger om Flydefedtets Oprindelse, vil det imidlertid være 

 nodvendigt at man i flere Aar omhyggeligt sammenligner de 

 saaledes forekommende Fedlmasser. 



Ret mærkeligt er det dog, at saavidt man af de anforte 

 Vttringer i Coloniebestyrer Mollers Brev kan slutte, har ikke 

 alene det i 1853 fundne Flydefedt lignet det der er sendt her- 

 ned fra Gronland i 1854, men den af vedkommende Inspecteur 

 givne Ordre at indkjobe det til en ringere Priis, tyder paa at 

 Flydefedtet fra Gronland pleier at styrkne lettere end sædvanlig 

 Sælhundetran. 



Skulde disse Fedtinasser virkelig hidrore, saaledes som 



