62 



Kun to af Christian den Fierdes Bygninger har jeg nævnet 

 til Excmpel, og disse ere af en beslægtet, eller om man vil, 

 eensartet Charakteer. — Men hvor eiendommelig, med en heelt 

 anden Natur og Bestemmelse, er igien Kiobenhavns Bors? — Hvor 

 originalt, man kan næsten sige, eneste i sit Slags, er „Runde 

 Taarn" — opfort ikke til Kirketaarn, men bestemt, ved Byg- 

 ningsmaade, Soliditet og Fasthed, til astronomiske Iagttagelser? 

 — Ikke mindre forskiellig var igien Koldinghuus, med sit saa- 

 kaldtc „Kæmpetaarn", fra de ovenfor nævnte to Slotsbygninger; 

 og dersom Nogen aliene fra Trinitatis Kirke vilde medtage en 

 Forestilling om , i hvilken Stiil og Charakteer Christian den 

 Fierde vilde have en ny Kirkebygning opfort: da vilde han i 

 hoi Grad overraskes ved at see den i Aarene 1618 til henimod 

 1621 opforte Trefoldigheds-Kirke i Christianstad i Skaane, hvis 

 rummelige, luftige Hvælvinger og hvis dristige, lette Soilebygning, 

 i hoiere Grad end Trinitatis -Kirke rober en afgiort Egenhed i 

 architektonisk Idee og Smag. Denne Kirke (om hvis mærkvær- 

 dige og ualmindelige Bygningsmaade, man nu er i Stand til, 

 ogsaa uden at besoge Stedet, at faae tilstrækkelig Kundskab)*) 



Grad hans Interesse; han yttrede, at det var et af de af de mærkvær- 

 digste og i sin Art skioniiestc Slotte, lian nogensteds havde fundet. Ved 

 sin Tilbagekomst var Tiden ham endnu knappere tilmaalt. lian gik i 

 Land, og lod sig fore lige til Rosenborg, hvor han anden Gang tilbragte 

 flere Timer, og det var det eneste Sted, hvor han den Gang opholdt sig, 

 indtil han atter blev sat ombord i Dampskibet, der kort efter afseilede. 

 *) Jvf. „Konstanteckningar under en Resa i Sverige år 1849, af C. G. Bru- 

 nius." Lund 1851. p. 695—720. Et Uddrag af denne Beskrivelse er op- 

 taget i R. Acrels „Tidskrift for praktisk Ryggnadskonst och .Mekanik". 3. 

 Arg. 1852. 1ste Hefte; hvortil 2 meget vel udforte Tegninger ere med- 

 deelle af Forfatteren. I Beskrivelsen har Prof. Brunius af danske Archiv- 

 documenter oplyst, at Kongen har overdraget Bygmesteren David Nyborg 

 at lade udfore Kirkens Muur- og Tommerværk, efter ham meddeelle Teg- 

 ninger. (13 Dec. 1617.) Desuden har man Kongens afsluttede Contractcr 

 med Steeuhuggeren Rasin. Clausen, Orgelbyggeren Joh. Lauritzen (1619) 

 og Snedkermester Hans Kock (1620). I en Skrivelse fra Christian IV. til 

 Dav. Nyborg, gives der ham en skarp Irettesættelse, fordi han, imod Kon- 

 gens Forskrift, havde anbragt Prædikestolen (af sort Marmor) i lurkens 

 Mellemgang, foran Choret (hvor den endnu findes). Vi bebo ve ikke at 



