66 



Omtrent tredsindstyve Aar eftcrat Charlottenborg var op- 

 fort, foregik der et Slags Revolution i Bygningsstiil og archi- 

 tektonisk Smag i Kiobenhavn. Denne Revolution begyndte med 

 Christian den Siettes colossale, udvortes med overlæsset Prunk 

 decorerede, men i sin Heelhed stolte og imponerende Konge- 

 borg; den endte eller udtomte sig i den anseelige Mængde af 

 Palaisbygninger, Hoteller og andre betydelige Privathase, hvis 

 Oprorelse i Kiobenhavn vedvarede under Frederik den Femtes 

 tyveaarige Regiering — en forbausende kort Tid for saa mange 

 store og koslbare Bygningsværker; og for Anlægget af den 

 hele nye Deel af vor Hovedstad, som endnu danner dens archi- 

 tecloniske Glandsparli, der paa den fordeelagtigste Maade mod- 

 tager den Fremmede, hvis Ankomst skeer fra Sosiden. 



Den her omtalte Overgang og betydelige Forandring i Byg- 

 ningsstiil og den hele Bygningsmaade (thi den strakte sig ogsaa til 

 de nyere Huses og Pragtbygningers hele indre Skikkelse, Indretning, 

 og Decorering) var en ligefrem overfort Copie af den sildigere 

 franske Architektur, der opkom og udviklede sig under Ludvig 

 den Femtendes lange Regieringsperiode (1715—1774). Den var et 

 Slags Udartning af den saakaldleRenaissancestiil, der selv varen lil- 

 deels endnu grandios, men med uharmoniske Dele blandet Overgang, 

 eller Tilbagegang, fra den saakaldte Middelalders ejendommelige 

 Architektur til antike Former. Det vilde fore for vidt, at ud- 

 vikle hiin Bygningsstiil fra det 15de og 16de Aarhundrede, i 

 dens italienske og franske Hoved-Egenskaber; vi maae noies 

 med at antyde, at dens charakterisliske Soliditet og Kraft syntes 

 at være for storartet, for alvorlig og betydende for det 18de 

 Aarhundredes lette, frivole og fordærvede Konstsmag, hvisCharak- 

 leer man nemmest opfatter i den, al ædel Reenhed og Naturlighed 

 fornegtende Maleri og Plastik, som italienske og franske Malere 

 og Billedhuggere hyldede i Midten af det 18de Aarhundrede — 

 en broget, forvirret Blanding af forskielligc Konstarter og af det 

 Sande og Eiendommelige for hver især. Det synles som al Forestil- 

 ling om det Skionne i den menneskelige Skikkelse og andre Natur- 



