96 



Moderne, paa det Classiske eller Romantiske i Architekturen. 

 Denne bestaaer i det 19de Aarhundrede — naar Talen er om 

 storre offentlige, eller Pragtbygninger — overhovedet i en, i 

 Architektens subjective Forkiærlighed grundet, vilkaarlig Opla- 

 gelse af uddode Bygningsformer, der blive lige fremmede for 

 den nærværende Tids Smag, hvad enten de ere græske, ro- 

 merske eller gothiske. — I det Hele — som man Aar for Aar 

 kan erfare af den storste Mængde af udstillede Planer og Teg- 

 ninger — hersker vistnok endnu en Tilboielighed for den an- 

 tike Bygningsstiil, der ved Academie-Skoler og Studier holdes 

 i Live. Men man seer tillige, at Architekterne selv maa have 

 den Foleise: at jo mere denne Stiil reproduceres, desto mindre 

 kan den foie sig efter Nutidens tilvante Smag eller Mode, og 

 desmere vi] den slode imod overveiende og reent uafviselige 

 Fordringer. Man vil og kan i vore Dage, hverken i Nord eller 

 Syd, dyrke Gud i græske Templer, eller boe i pompeiiske 

 Huse. Bevidstheden herom kan ikke heller blive fremmed for 

 Architekten; den gaaer over i hans Ideer og Bygningsplaner. 

 Naar han lader en sund Eftertanke raade, maa denne kunne 

 sige ham, at hans Konst vel har Grundformer og Grundsæt- 

 ninger, practiske Hensyn og Færdigheder, tilfælles hos alle Na- 

 tioner; men den har ikke, som Malerkonst og Sculptur, Idea- 

 ler, der ere evige, som Skionhedcn, og der saaledes med 

 samme Gyldighed forplante sig fra Slægt til Slægt og hyldes 

 i eet Aarhundrede efter det andet. Architekten soger da al 

 redde hvad han kan af det Antike, hvormed Studier og Reiser 

 have giort ham fortrolig; men naar han fra sine ideale Planer 

 og Tegninger skal gaae over til virkelige Bygningsværker, 

 da bliver der sielden Tale om andet, end at giore et nyt eller 

 ombygget Huus saa beqvemt, beboeligt og for Eieren indbrin- 

 gende, som det kan blive. En enkelt Gang kan vel Architek- 

 ten i en ny Bygning faac Leilighed til at producere et Foster 

 af Lune eller Særhed — hvorpaa vor Hovedstad heller ikke fattes 

 etExempel i stor Stiil; men langt oftere er det, enten Mode eller 



