128 



handling over de nordiske Hippolyter henvændte Opmærksom- 

 heden på dem og behudede en nærmere Meddelelse — grunder 

 sig væl for en Del på ydre og tilfældige Omstændigheder, men 

 dog især derpå, at jeg ræt levende har folt, hvor særdeles me- 

 get hos disse Skabninger endnu er dunkelt og gådefuldt. Og 



e e 



derfor har jeg fra Ar til Ar opsat at bekjændtgjore mit Mate- 

 riale, i det Håb, at Tiden måske kunde bringe mig nogle af 

 de savnede Oplysninger. Hvorvel dette Håb har svigtet mig, 

 troer jeg det dog ikke unyttigt at yde mit Bidrag, så ubetyde- 

 lig det end er, og så mange Sporgsmål det end lader åbne for 

 Andres Besvarelse. 



Cavolini er, såvidt vides, den forste Zoolog, der har kjændl 

 en Form af denne Gruppe, sk j ondt han ikke anså den for An- 

 det end et Æghylster, den Form, som Diesing har kaldet Pa- 

 chybdella. Rallike, som ikke havde bemærket Cavolinis Op- 

 dagelse, og som sammenfattede to væl adskilte Slnrgtsformer 

 under et Navn, har imidlertid forst givet Beskrivelse og Af- 

 bildning af den Form, der synes at målte beholde det ralhkiske 

 Navn Peltogaster. Hertil fojes ved nærværende Arbejde en 

 tredie ny Slægt, som jeg har tillagt Navnet Sylon. 



Ved Cavolinis Opdagelse var Udviklingen af Formen Pa- 

 chybdella givet, og derved tillige dens omtrænllige Plads i Sy- 

 stemet. Udviklingen af Slagterne Pellogaster og Sylon har jeg 

 derimod forst haft Lejlighed til at iagttage; hvorved Forbindel- 

 sen mellem disse tre Former med Sikkerhed godtgjores. Thi 

 væl fræmbyde de Udviklingsformer, hvis Undersogelse for mig 

 har været tilgjængelig, endel indbyrdes Forskjællighed — hvad 

 jeg nedenfor nærmere skal omtale — men dog ikke ander- 

 ledes, end at disse Dyr må anvises Plads blandt de laveste 

 Kræbsdyr. Deres stærke Omdannelse og deres parasitiske Til— 

 hæftelse nærmer dem blandt disse til Lærnæerne eller Snyllc- 

 kræbsene. Imidlertid fræmbyde de dog betydelige Afvigelser 

 fra disses Form, og vise især, såvidt Kundskaben om dem hidtil 

 går, en meget storre Simpelhed i den indre Bygning. Hvorfor 



