138 



saaledes sikkrede og begrundede, at man for Fremtiden deri 

 kan have faste Udgangspunkter ved Hehandligen af den dog- 

 matiske Theologie? Thi for os Protestanter, der have opgivet 

 Troen paa en ufeilbar Kirke og Traditionens ubetingede Paa- 

 lidelighed, er det netop dette sidstnævnte Hensyn, hvorpaa 

 Bibelkritikens hoiestc Interesse beroer. 



I det angivne Oiemed udarbeidede jeg for nogle og tyve 

 Aar siden mit Skrift: „Hvad er Hensigten, Betydningen og Re- 

 sultaterne af Theologernes videnskabelige Undersøgelser om del 

 Nye Testamentes Skrifter?" (Tolv indledende Forelæsninger til 

 det N. T. Kbhavn 1833, Reitzels Forlag). Senere har jeg i 

 en Række Artikler i forskjellige Aargange af Theologisk Tids- 

 skrift efterhaanden meddeelt Oversigter over de vigtigste For- 

 handlinger, som i de sidste Decennier ere blevne forte inden 

 den nytestam. Kritiks Omraade. Jeg har deels i disse deels i 

 andre særskilt udgivne Afhandlinger med det Samme sogt at 

 gjore opmærksom paa de didhorende Forskningers Værd og Be- 

 tydning og efter Evne at bidrage til Losningen af de mange, 

 tidligere tildeels ubekjendte Problemer, som paatrængtc sig 

 navnlig fra den Tid af, da der ved de Tiibingske Theologcr, 

 med Dr. C. F. Baur i Spidsen, var indlraadt en ny Epoche i 

 Betragtningen af Fremstillingen af den apostoliske Tidsalders 

 Historie og Literatur. Der var en saameget storre Opfordring 

 til at rette en fortrinlig Opmærksomhed paa de ovennævnte 

 Forhandlinger, jo mere paa den ene Side Resultaterne af de 

 Theologers Undersogelser, hvilke havde sat) dem i Bevægelse, 

 afvige fra Aarhundreders og snart Aartu&inders kirkelige Tra- 

 dition, og paa den anden Side selv de ivrigste Modstandere af 

 den Retning, som hine Theologer repræsentere, ikke kunde 

 nægte, al et nyt Lys derved var blevet udbredt over mange Punk- 

 ter af den ældste Christcnheds Vilkaar og Tilstande, og at de 

 moderne Kritikere, hvor megen og grundet Anledning deres 

 dristige og ofte letsindige Paaslande end maalte give til Misfor- 

 noielse og Dadel, dog tillige havde lagt en Lærdom og en 



