211 



stolle hans Studier. De aabnede deres rige Samlinger for ham, 

 og gav ham dertil den frieste Adgang; ogsaa nod han megen 

 Gjestfrihed i deres Familiekredse. Med Desfontaines vedlige- 

 holdt han senere videnskabelig Forbindelse. 



AU delle kunde ikke Andet end gjore el behageligt Ind- 

 tryk paa ham, som nylig i Tydskland havde fundet en heel anden 

 Aand hos Universitetslærerne. Jussieu, som var Præsident i 

 Linstitut national indbod ham gjentagne Gange til dettes Moder, 

 hvor han fik Leilighed til at hore Foredrag af Jussieu, Cutter, 

 Fourcroy, Lacepede, Bougainville, Langlois og andre af den 

 Tids beromteste Videnskabsmænd. 



I Efleraaret traf Hofman sammen med de Venner, han tid- 

 ligere havde boet sammen med i Goltingen , Thorlacius, En- 

 gel stoft , P. E. Muller. I December indtraf J. W. Hornemann, 

 med hvem Hofman snart sluttede et saa intimt Venskab, at de 

 aftalte at gjore Reisen i det sydlige Frankrig og i Pyrenæerne 

 i Selskab næste Foraar. Det Venskab disse to unge Mænd, der 

 begge brændte af Begejstring for Naturens Studier, stiftede 

 fjernt fra Fædrelandet forblev usvækket i nogle og fyrgetyve 

 Aar indtil Hornemanns Dod i 1841; derom vidner en Samling 

 af henved 400 Breve fra Hornemann til Hofman, som denne 

 sendte tilbage til Hornemanns Familie efter hans Dod, og som 

 jeg har havt Leilighed til at gjennemlæse. 



Det vilde fore mig for vidt her at skildre det bevægede 

 Liv Hofman forte i Paris, deelt imellem Studier af sine Ynd- 

 lingsvidenskaber, selskabelig Omgang med en Mængde Franske 

 og Landsmænd, Iagttagelse af det MT«get, henhorende til Konst 

 og Industri, som den store Hovedstad havde at frembyde. Med 

 et aabent Oie og uhildet af Fordomme var han en agtpaagi- 

 vende Iagttager af den hele mærkelige franske sociale Tilstand. 

 Vel sympatiserede han ingenlunde i Alt med den franske Revo- 

 lution; ifolge sin redelige og maadeholdne Natur maatle han 

 afsky alle Revolutionens Udskeielser, men han saae dog ogsaa 

 det Gode, den havde medfort, og det meget Forkastelige, den 



