256 



til hvilke jeg- ved denne Leilighed havde den Ære at ledsage 

 Hs. Majestæt. 



Det forsle Besiig gjaldt det i Historien og af Folkesagnet 

 forherligede Fjenneslovlille. Det var her Skjalm Hvide, den hel- 

 lige Hertug Knud Lavards beromte Fosterfader, levede, og det 

 var i Kirken her, at hans Liig oprindelig jordedes (noget efter 

 1114), for det blev bragt til Soro Klosterkirke. Af Skjalms lo 

 Sonner, der efter Knud Lavords Drab droge omkring i Landet 

 og fremviste hans blodige Kappe paa Thinge, for at ægge Fol- 

 ket til Opstand mod hans Mordere, boede den ene, Asker Ryg, 

 i Fjenneslev, og det var her hans ædle Hustru Inge fodtc ham 

 og Danmark det mærkværdige Tvillingepar Esbcrn Snare og 

 Absalon. Efter Faderen Askers Dod tilfaldt Fjenneslovgaarden 

 Absalon, som ved sil Testament (1201) efterlod den til Esbem 

 Snare, i hvis Slægt den forblev indtil Aar 1343, da den deels 

 skjænkedes, deels pantsaltes til Soro Kloster. 



I Tidernes Lob gik imidlertid den gamle Herreborg til- 

 grunde, og i dens Sted reiste sig i Fjenneslov en anseelig Bon- 

 degaard, der ogsaa nu er forsvunden. I Slutningen af det sex- 

 tende Aarhundrede vidste man end, at Absalons Fodested fand- 

 tes JVorden for Kirken i Fjenneslov." Dette gav i vore Dage 

 Anledning til en Eflergravning i Tomten af den ommeldte Bon- 

 degaard, et Par Alen nordenfor Kirkegaardsdiget, hvorved der 

 virkelig paa det Sled, hvor Bondegaardens Lade senest havde 

 ligget, opdagedes Levningerne af en i Stene og Kalk opmuret 

 Kjælder (2^ Al. dyb og 10 Al. bred) og flere stærke Fundamen- 

 ter, som tydede hen paa en gammel og anseelig Bygning, efter 

 al Sandsynlighed en Deel af Skjalm Hvides og hans Ællingers 

 Borg. *) 



At denne Borg maatte ligge saa nær Kirken, er dobbelt 

 naturligt, da Skjalm Hvides Son Asker, som et gammelt og 

 upaatvivlelig fuldt troværdigt Frasagn melder, selv lod Fjennes- 



*) See Estrups: Absalon. Tillæg om Fjenneslovlille. Side 182—1^7. 



