392 



ere tilstede, med bruun Farve, og de ledsages da hyppigen 

 af lidt Jern, som har fulgt med de andre Metaller. 



Den saltsure Oplosning (3.\ som indeholder Jern, Zink, de 

 phosphorsure Salte og Fluorforbindelserne, bliver iltet ved Til- 

 sætning af lidt chlorsuurt Kali og Inddampning, fortyndet med koldt 

 Vand og digereret med kulsuur Kalk, hvorved Jerntveilte, de 

 phosphorsure Salte og Fluorforbindelserne blive bundfældle, me- 

 dens Zinken bliver i Oplosningen. Af denne Oplosning bundfælder 

 Svovlbrinteammoniak, Svovlzink med Svovlforbindelserne af andre 

 Metaller, der muligen kunde være tilstede, og det saaledes ud- 

 skildte Svovlzink har efter Glodningen i Almindelighed en brunlig 

 Farve, der hidrorer fra en ringe Mængde Mangan, som ikke er op- 

 lost ved Eddikesyrens Indvirkning paa Svovlmelallerne. Dette urene 

 Zinkille bliver nu oplost i Saltsyre, overmættet med kaustisk Natron 

 og Zinken bundfældet med Svovlbrinte. Det viser nu naar det ophe- 

 des, den ejendommelige gule Farve, som forsvinder ved Afkjolingen. 



Den eddikesure Oplosning (_2) indeholder fordelineste en 

 forholdsviis stor Mængde Mangan, og undertiden lindes der i 

 nogle Prover en yderst ringe Mængde Metal, der synes at være 

 Kobalt og Nikkel. 



6) Del slaaer endnu tilbage, al undersoge de i Sallsyre 

 uoploselige Stoffer fra den forste Oplosning (1). Filtrumel bliver 

 brændt og det, der nu bliver tilbage viser sig at være Kisel- 

 syre og svovlsure Salte af Kalk, Strontian, Haryt underliden med 

 et Spor af svovlsuurl Blyille: de blive decomponerede ved Smelt- 

 ning med kulsuurt Natron, Udvaskning med Vand og Oplosning 

 af Residuet i Sallsyre. Da del sjeldent lykkes ved denne for- 

 ste Behandling at bortfjerne den hele Mængde Svovlsyre, maa 

 Residuet fra den saltsure Oplosning endnu engang underkastes 

 den samme Behandling. Bly udskilles nu ved Svovlbrinte og 

 Baryl og Strontian ved en Oplosning af svovlsuur Kalk. 



Den forste Undersogelse, jeg foretog, bestod deri, at jeg 

 som anfort log Kridt fra Moen, og Aarsagen hvorfor jeg netop 

 valgte Skrivekridtet, var den, al denne Kalksleen paa den ene 



