411 



Den pliilosophiske Klasse. 



Den i Aaret 1854 udsatte Priisopgave i Philosophien lod 

 saaledes : 



„At undersoge, om og hvorvidt Historien lærer, at Poe- 

 siens Flor eller Forfald hos forskjellige Nationer har staaet 

 i en nær Sammenhæng med Nationernes Tilstande og Skjæb- 

 ner i Henseende til politisk Forfatning, indvortes Kampe 

 eller Rolighed. K 



Som Besvarelse af det heri indeholdte Priissporgsmaal 

 have vi under det Motto: „Tingenes Sammenhæng er den over- 

 ste Opgave for Tænkningen" modlaget en i det danske Sprog 

 skreven Afhandling af ringe Værd og uden Tvivl af en For- 

 fatter uden sand historisk Kundskab, hvilket vel tor sluttes 

 deraf, at han intetsteds lægger en saadan for Dagen, men hvor 

 han berorer Historien, meest kun holder sig til Anekdoternes 

 Gebeet, uagtet Anledningen lil at gaae ind i egentlige histori- 

 ske Betragtninger ofte laae ham meget nær. lovrigt har han 

 slet ikke overveiet, hvad del egentligen kom an paa at under- 

 soge og oplyse, og saaledes er han kommen til, istedetfor det 

 opgivne Sporgsmaal, at omhandle et ganske andet, nemlig det 

 om den forskjellige Behandling, som er vederfaredes Diglerne 

 og Konsternes samt Videnskabernes Dyrkere i Almindelighed 

 under de forskjellige Folkelilstande og Statsforfatninger, hvilket 

 han imidlertid kun gjor lil Gjensland for almindelige abslracte 

 Bemærkninger, meest fremkaldte ved og paavirkede af Hensyn 

 til den nyeste Tids politiske Bevægelser. Ikke en eneste af 

 de store Digtere er betragtet i Forhold til sin Tids store Be- 

 givenheder eller dens Tilstande eller nationale Bevægelser, og 

 selv i de abslracte Betragtninger er der ikke seet hen til, hvil- 

 ken Indflydelse de gunstige eller ugunstige Vilkaar, under hvilke 

 Digterne have levet, have havt paa Digteraandens Virken hos 

 dem og de digteriske Bestræbelsers Charakteer og Retninger, 

 men kun til det for dem Opmuntrende eller Nedslaaende, de 



