37 



När dock beräkningen af gifna funktioners (fx) derivater 



1 1 



f t x, fx=—df i x, f i x=—dfx, &c.) ej är dess besvärligare, 



är följande formel vida beqvämare än La Places: 



/•T jf nvj> fnw—fo\ 



fdxfx = w(Zfnw + — - — 1 +(px — (po om 



0X= .f X-\ 'f X T X+ &C. = 



-w* 

 12 



—w 2 



120 



12 



i £ w j w _r \ 



Enligt denna blir t. ex. fScx.dx=S när c= 10°= — , 



o 18 



S = / 2 = 5,715026-1 



_ = 0,014544-4 U 5 j72957r9 



. 2'.3 2 .5 



7-4 1 (alldeles = —, såsom vederbör). 



Men enligt La Places formel måste alla både börj- och 

 slut-differenserne användas, hvilka till på köpet äro föga con- 

 vergenta: nemligen dessa 



A 



0,17364S-2 

 0,015192-3 



—A 7 

 5-6 

 4*1 



hvaraf sammansättas de behöfliga summorna (+A y — A y ) 



— 0,158455-9 

 — l 



som med 



12 



35199-0 

 1 



+ 



24 



3745-3 

 — 19 

 ~72Ö 



-1183-6 

 + 3 

 160 



1-5 



såsom 



faktorer afge 0,01.3204-7 



1466-6 



- 098-7 



— 22-2 



+ 11 



+ 0-4 



0,0145519 = S — 2 (på 0-1 när). 



