— 240 — 



denna kross-stensbädd förekommande bergarter närmast äro att 

 härleda från Nerike, de glaciermassor, som torde hafva hitfört 

 dessa stenar, otvifvelaktigt hafva passerat Nerikes slätten och här 

 aflossat en del af sina grus- och stenmassor. 



Det är likväl anmärkningsvärdt, att Nerikes silurbäcken lig- 

 ger vida lägre än denna trakt, hvilkens djupaste vattenbassin, 

 sjön Tisnaren, enligt Hisinger ligger 138 fot öfver hafvet, då 

 således denna bergiga bygd (begränsad från Nerike af circa 

 200 fots öfver hafvet höga bergkammar i N. och N.N.V.) öfver- 

 hufvud kan antagas ligga 20—40 fot högre än denna sjö, och 

 följaktligen dessa stenar hafva legat mera än 100 fot öfver 

 Nerikes slätten. 



Ofvanpå detta nu beskrifna lagret — dock utan att jag 

 ännu kunnat utröna om några mellanliggande aflägringar före- 

 komma — hvilar en sandigare kross-stensbädd af den i orten 

 vanliga beskaffenheten, hvilken täcker sidorna af bergsluttningen, 

 och gruppvis eller olikt uppskjuter öfver omgifningens sand- eller 

 lerlager. Denna består deremot af gul sand och gneissgrus till 

 hufvudmassa, och hvari äro inlägrade stora massor kantiga sten- 

 stycken och block af närmaste omgifningens gneiss- och granit- 

 arter med deras underordnade, jemte större eller mindre mängd 

 rullsten af mera främmande bergarter, och bland dessa blott 

 undantagsvis något enda stenstycke från de nyss omnämnde Ne- 

 rikes bergarterne. Detta lager visar på långt när icke de fram- 

 stående karaktererne af en glacierbildning, som det undre, 

 ehuru alla dess aflägringsförhållanden antyda en af ismassor or- 

 sakad bildning. 



Emellertid om dessa s. k. glacierstenar, och flere andra 

 glacierbildningens fenomener, såsom sådana erkännas, och om man 

 vidare kan urskilja sådana stenars former som af större vatten 

 åstadkommas, eller s. k. rullsten, samt iakttager de lägringsför- 

 hållanden dessa framte i våra diluvialbäddar, äfvensom noga akt- 

 gifvcr på de olika bergarter, hvaraf dessa stenar och det ma- 

 terial, som bildar hufvudmassan af lagren utgöres, samt slutligen 



