Lika lätt finna vi numera äfven en enkel expression på p,; ty 

 om man använder eqvationen (6) till transformering af 



6 



2 _ da 



så framträder formeln 



s_ da 



och om man häri insätter värdet på k och begagnar eqvationen 

 (A), så får man följaktligen 



p.'= p! S w> 



Dividerar man slutligen eqvationen (B) med (C) och kommer 

 ihåg, att P, Q, P, , p, äro positiva qvantiteter, så finner man, 

 sedan man bortskaffat nämnarne, 



«>, = *■*. (D) 



Förstår man med P r och p r radii torsionis och eurvatura? hos 

 den r:te af de curver, som successive bildas af hvarandra enligt 

 den lag, som förenar curverna A och B, så får man lätt såsom 

 en följd af (D) 



- P - = ± (F) 



P *n Q in ^ 



Beträffande curvan B kan anmärkas, att den utgör rebrous- 

 sementskanten på den developpabla yta, som bildas af genom- 

 skärningarna mellan den ursprungliga curvans på hvarandra föl- 

 jande normalplan. Genom formlerna (A), (B), (C) och (D) äro 

 sålunda relationer mellan curvan A och nämnda rebroussements- 

 kant gifna. 



Formlerna (B), (C) och (D) kunna äfven på följande enkla 

 sätt nästan utan kalkyl härledas. 



