Lägges en cirkel genom trenne punkter a, b, c på en curva 

 A, och genom dess centrum en mot cirkelns plan vinkelrät linie 

 al, vidare genom b, c, d en annan cirkel och genom dess cen- 

 trum den vinkelräta limen (im, så genomtränger linien al planet 

 b c dm i en punkt på den linie gm, som är höjd i den likbenta 

 triangeln b cm, och skär linien (3 m i en punkt a, som tydligen 

 är centrum i den sfer, som är lagd genom alla fyra punkterna 

 a, b, c, d. Likaså går 0m genom höjden i triangeln cdn, och 

 punkterna /? och y blifva centra i de sferer, som gå genom punk- 

 terna b, c, d, e och c, d, e, f. Betraktar man nu b såsom fix 

 och låter de öfriga punkterna närma sig mot densamma, så blifva 

 vid öfvergång till limes 



1. abcl, b c dm och eden trenne consecutiva osculerande plan, 



2. a, [i och y centra i de mot trenne consecutiva punkter sva- 

 rande osculerande sfererna och således punkter på den curva 

 B, som innehåller alla mot A svarande osculerande sferers 

 centra, samt följaktligen 



3. al, fim och yv tangenter till curvan B. 



4. Vinklarna lam och m(hi, som äro lika med hvar sin af 

 vinklarna Igm och mhn eller vinklarna mellan de tre cirkel- 

 planen, blifva contiugeus-vinklar hos curvan B. 



