

— 63 — 



lamellen (»lamella spiralis»), då den deremot är förenad dermed 

 hos den mindre; den undre lamellen är hos denna mindre, och 

 närmar sig icke så den öfre; plica sub-columellaris sträcker sig 

 icke så långt fram till höger om canaliculus hos den förra, som 

 hos den sednare; och mynningen synes neduti hos denna (den 

 mindre) i proportion något trängre, än hos den förra, derföre att 

 de nämnda callositeterna äro större och mera framstående än hos 

 denna sednare. 



Af dessa båda med hvarandra jemförda extremerna synes 

 den större formen (fig. 6) vara en ovanligt stor och något smär- 

 tare form af Clausilia pumila, RossMASSLER ') , ScHMlDT 2 ), och 

 den mindre (fig. 1) öfverensstämma med den form af Clausilia 

 obtusa, som ROSSMASSLER afbildat å fig. 484 och SCHMIDT å fig. 

 206. Båda äro funna hos oss, den större i Skåne och den min- 

 dre i Dalarne. 



Om man, efter jemförelsen af dessa båda extremer, med dem 

 sammanställer om också endast en del af de många former, som 

 ligga dem emellan, kan man svårligen komma till något annat 

 resultat, än det, att de tillhöra en och samma arttyp, och att de 

 skiljaktigheter, som de förete, röra mindre väsendtliga delar, som 

 äro underkastade en nästan obegränsad mängd af till stor del in- 

 dividuella variationer. Till att fylla den dem emellan varande 

 luckan i serien, må vi taga vår tillflygt till följande former, här- 

 vid utgående från den mindre formen: 



l:o Den hos oss vanliga, något större, och stundom gröfre strie- 

 rade — 10 millim. lång — formen af Clausilia nigricans, SCMIDT. 



2:o En större form af Claus, nigricans auct. — 12A millim. lång — 

 hvilken i det närmaste tyckes öfverensstämma med Claus, du- 

 bia, Sciimidt, sådan han afbildat den å fig. 194. 3 ) 



') Iconographie der Land- uud Siisswasser-Mullusken. IV, p. 15, fig. 259. 



*) Die kritiseheu Gruppen der Europ. Clausilicn, p. 51, tig. 122—129, 209—212. 



3 ) Denna form, som är större än den hos oss vanliga, sanit nägot mera tillspet- 

 sad och temligen fint strierad, ehuru gröfre än den, oeli äfveu pä nedre delen 

 har tina tranaverBella strimmor, har jag ännu icke funnit hos oss. Den är från 

 •Schweiz, benäget meddelad af Magister Docens Walmstkdt. 



