— 188 — 



Bruciten förekommer lika beskafi*ad vid de 2:ne förstnämnda 

 grufvorna. 



Föl-söker man att med utspädda syror, till och med ättik- 

 syra, utlösa kalken, så upplöser sig äfven Bruciten, till och med, 

 såsom det synes, lättare än annars. På mekanisk väg kan dock 

 mineralet tämligen väl afskiljas, synnerligen de genomskinliga kor- 

 nen, hvaraf 1 gramm, vid skeende upplösning i syra, endast af- 

 gaf 1 — 2 milligrammer kolsyra. Det rena mineralet innehåller 

 således icke kolsyra. 



Mineralet, upphettadt i kolf, afgifver mycket vatten; upp- 

 hettningen bör ske långsamt; annars spritta kornen bort. Vatt- 

 net bortgår fullständigt vid mörk rödglödgning och i kolf åter- 

 står ett gråhvitt pulver. Efter upphettning i luften blir återsto- 

 den blekröd. Kornen behöfva icke pulveriseras för upplösning i 

 svaga syror. Användes dertill pulveriseradt mineral, så utveck- 

 las mycket värme under upplösningen. Med borax, fosforsalt och 

 koboltsolution för blåsrörslagan, förhåller sig mineralet lika med 

 vanlig Brucit. 2:ne analyser på de genomskinliga kornen från 

 Gröngrufvan gåfvo följande resultat: 



X:o 1. N:o 2. 



Talkjord 68,^0. 66,0. 



Jernoxidul 3, i5. 3,60. 



Vatten 28,so. 29,50. 



100,95. 99,90. 



Vattnet bestämdes, i bada analyserna, genom glödgningsför- 

 lusten; talkjorden, i N:o 1, genom fällning med fosforsyrad am- 

 moniumoxid och den glödgade fällningen ansågs svara mot 40 

 proc. talkjordshalt. I N:o 2 utfälldes talkjorden, med nödig för- 

 sigtighet, medelst kolsyradt natron och vägdes glödgad. Analy- 

 sen X:o 2 antages vara den tillförlitligaste. Jernhalten är tro- 

 ligen något för hög, ehuru utfällningen med ammoniak skedde 

 sedan solutionen blifvit försatt med salmiak. Mineralet innehål- 

 ler ej spår af kiselsyra, och analysernas resultat utvisar att den 

 kemiska sammansättningen motsvarar formeln MgH, hvari litet 



