— 398 — 



sig var = 637,6 m.m. och dess temperatur ( = vattnets i kulröret) 

 utgjorde +40". Dess voluni vid n och 760 m.m. således =1,269 

 c. c, som sedermera tillades den öfriga qvantiteten. 



Barometerståndet var vid upphemtningstillfället = 769,6 och 

 vattnets temperatur = + 10 n . Den funna luftqvantiteten intog i 

 det rör, hvari den mättes, en pelare af 40,194 m.m. vid n och 

 1000 m.m. tryck. Hvarje millimeter af skalan på röret utgör 

 = 0,302096 c. c. Hela den funna luftqvantiteten, med tillägg af 

 af den nyss förut beräknade, utgjorde således, beräknad efter 

 + 10° och 769,6 m.m. = 1,410 + 16,355 = 17,765 c. c. Utkok- 

 ningskolfven rymmer 968 c. c. vatten af 4- 18°. Korrektionen 

 för vattnets utvidgning mellan 4- 10 n och + 18° kan gerna negli- 

 geras, och vattnet höll således 17,765 c. c. luft, hvilket gör 1,803 

 volumprocent. 



Denna luft hade en sammansättning af: 



Syrgas 3,933. 



Qväfgas 96,067. 



100,000. 



Då utkokningskolfven på förhand varit fylld med kolsyra, 

 kunde vattnets halt der af icke bestämmas i detta prof. Detta 

 skedde i ett annat, som likväl icke var med samma omsorg upp- 

 taget i tillsluten apparat, utan uppumpadt. Den utgjorde 27,">i8 

 procent af luftens volum. Tar man nu denna qvantitet in i 

 räkningen, så får man de i Brunkebergsvattnet absorberade gaser 

 utgöras af: 



Kolsyra 27,5 i 1». 



Syrgas 2,850. 



Qväfgas 69,632. 



100,000. 



Då brunnens djup är 55 fot samt vattnets höjd deruti, en- 

 ligt uppgift, =2',6, motsvarande en qvicksilfverpelare af 56,7 m.m., 

 så är vattnet i brunnens botten, när man negligerar korrektionen 

 för höjden af luftpelaren mellan vattenytan och observations- 



