— 135 — 



analogt med det som eger rum vid koksalt, icke äro utstående, 

 utan inskjutande. Några andra ytor än oo p (m) och p (n) 

 kunde ej förmärkas på dessa kristaller. Den inskjutande pyra- 

 midytan bildade med prismytan en vinkel =77° 30''). 



Lutningen emellan den utskjutande pyramiden och prismat 

 skulle således blifva =102 "30'. 



Denna vinkel leder till axelförhållandet: 

 a:c= 1 : 0,1568, 

 hvilket axel förhål lan de åter gifver: 



n:n = 162" 24'. 

 n : n"= 155° 0'. 

 m:n = 102° 30. 

 Thorjordskristallerna äro oftast så regelmässigt utbildade, 

 som den mest fullständiga kristallmodell. Stundom äro de likväl 

 utdragna till platta parallelipipeder eller taflor. Genomkorsnings- 

 tvillingskristaller förekomma ofta, ehuru det ej varit möjligt att 

 närmare bestämma lagen för dem. 



Detta sätt att betrakta thorjordens kristaller blifver ännu 

 sannolikare derigenom, att thorjorden, om detta antagande är 

 riktigt, blefve isomorf med tennoxid och titansyra (rutil), äfven- 

 som, i fall G. Roses betraktelsesätt af zirkon och zirkonjord är 

 riktigt, med zirkonjord. Vid dessa ämnen förhålla sig: 



Tennoxid. ,a:|c- 1:0,1679; oop:|p . . . 103°21'. 



Rutil a:4e= 1:0,1610; oop:lp. . . 102°50'. 



Zirkon . . . a:£c= 1:0,1601; oo p : i p . . • 102° 46'. 

 Thor jord . . a: c =1:0,1568; oo p : p ... 102° 30'. 

 Den vid thorjorden förekommande pyramidytan, \\>, finner man 

 äfven hos kristaller af tennmalm frän Pitkäranta. 



Gm detta antagande i afseende a kristallformen är rik- 

 tigt, så borde thorjorden icke anses sammansatt såsom Th eller 

 4'h , utan såsom Th. 



•J Viuklarnc bSvu] S thorjorden som tantalsyrau mättes medelst en vid ett Na- 

 chcts mikroskon fastad okulargoniometer. De äro siiledes endast approximativa. 



3 



öfeers. af K. Vet.-Akad. Förh. Arg, 17. N:t> .*. 



