— 319 — 



Bd. LI, s. 232) var tillräckligt att höja Jernets spec. värme från 

 0,11379 till 0,11848. Vore Kolets spec. värme endast 0,1192, 

 skulle detta omöjligt kunna verka så stora förändringar. Ännu 

 mer, om denna tankegång utsträckes till Tackjern (som blir 

 alldeles obrukbart, då Fosfor och Svafvel i jemförelsevis ringa 

 mängd äro närvarande), finner man ännu större skäl för att 

 Kolet måste ega högre spec. värme än 0,1192; ty annars kunde 

 omöjligt Tackjernets spec. värme blifva 0,12728 eller 0,12983, d. 

 v. s. högre än Kolets. Det finnes ej något tänkbart skäl, hvar- 

 före V. Regnaults försök endast vid dessa ämnen skulle yppa 

 så betydliga anomalier. 



Såsom jag ofvan nämnt vid redogörelsen för Jern, var af- 

 skärningspunkten mellan Tackjernets och Stålets spec. värme- 

 kurvor vid 881 n ,5 — 0,229671. 



Det tal jag erhållit afviker ej mycket från V. Regnaults 

 och leder mig till det antagande, att Kolets spec. värme helt 

 obetydligt tillvexer med temperaturen; ty, om Kolets närvaro är 

 den mest bidragande orsak att minska spec. värmetillvexterna hos 

 Tackjern, jemfördt med Stål och Jern, måste af samma skäl nämnde 

 tillvexter hos Kolet ensamt vara mycket mindre än hos Tackjern. 



Spec. värmet 0,229671 vid 881°,5 utvisar under detta an- 

 tagande att serien C i det närmaste är sann och sålunda med 

 obetydliga fel uttrycker spec. värmets tillvexter från n till 1000" 

 eller högre temperaturer. 



Sä/ver (Serien D). Vigt = 11,147 gr. 



Detta bestod af finsilfver från Kongl. Myntet. Dess halt 

 99 procent. Således var det särdeles rent. 



Serien D är bildad på samma sätt som de föregående. 



Vid de försök, som gjordes vid Kongl. Myntet, syntes ett 

 svagt intryck af kapellet på silfverkulan. Kurvan a" (Tafl. X) 

 blir å ena sidan gräns för Silfver som fast kropp. Punkten d" 

 eller 772° är då den temperatur, vid hvilken Silfver börjar för 

 ögat smälta. Olika författare hafva olika uppgifter om detta 

 förhållande. De flesta förlägga (på hvad grund känner jag icke) 



