— :U4 — 



esthon as, Orth. Bouehardi, Stroph. filoset. Till Klintebergets le- 

 tha\a höra dessutom: Spirif. plicateUa, var. interlineata , Spirif. 

 ■exporreeta, Spirig. marginal/'*, Rh. borealis, Rh.deflexa, Pentam. 

 gedeatus, Rh. WUsoni, Orth. bif orata, O. rustica, Stroph. funiculata, 

 Discina sp. , Helioliihes megastoma, Acervnlaria lu.vurians samt 

 EnaUocrinus scriptus och •punctatus. Af denna kalk utgör san- 

 nolikt den i Hejde befintliga med Peut. conchidium en fortsättning. 

 På ömse sidor om Djupviken i Eksta sträcka sig låga klipp- 

 väggar mot norr in i Fröjel och mot söder ner till Wafie fiskläge. 

 Hafvet, som alltjemt undergräfver dem, utsköljer de inneslutna 

 försteningarne och gör derigenom denna strand till en af de rika- 

 ste fyndorterna på Gotland. Lagren bestå af kalk och mergel i 

 omvexling. Kalkbanden äro grå och täta, af omkring ett qvarters 

 mägtighet. I desamma äro mest koraller af slägtena Halysites och 

 Helioliihes till finnandes jemte den utmärkande Strombodes Mur- 

 chisoni. Det är i den mellanliggande mergeln, hvilken har den 

 vanliga grågröna färgen, som de flesta försteningarne ligga. Hela 

 bäddens synliga mägtighet går till vid pass 8 eller 10 fot. Bland 

 de talrika försteningarne förtjena följande anmärkas: Spirif. pli- 

 cateUa var. interlineata, Spirif. crisp/a, Spirif. exporrecta, Merista 

 tutnida, Spirig. j^isum, S]>ivig. compressaf, Rh. bidentata, Rh. 

 nucula, Rh.bicarinata, Orth. elegant ula, O. crassa, O.hi/brida, O. 

 JLewisi, O. biloba, Stroph. funiculata, Stroph. euglypha, Lept. 

 margaritacea, Lept. segmenturn, Chon. striatella, Discina Forbesi, 

 Liugula Lewisi, Jleliulithes sp. , Plasmopora scita, Omphyma sub- 

 turbinata, Cyathophyllum Lovéni ni. fl. Dessutom flera Proetua- 

 arter, Phacops caudedus, Cerauri, samt åtskilliga Iamellibranchier. 

 Denna bildning kan man följa oafbrutet långsmed hela stranden 

 ända bortom Kronvalls fiskläge, till Långstite-stesuaden, der sand 

 och grus betäcka hällen. Det ar icke förr än vid Stenbro-kens 

 utlopp som nya lager framträda , men af en helt annan natur, 

 hvilken tydligast utpräglad kan undersökas vid Petesviken i Ilabb- 

 lingbo. Stenbroåens södra arm inneslutes af vid pass 12 fot mäk- 

 tiga kalkväggar, bestående af småknölig, tunnskifvig kalk, af blå- 

 grå färg och stundom mergelartad. Den är i allmänhet fattig 



