1 



— 375 _ 



lier, som förefinnas, ännu en art förekomma i Grötlingbo, men 

 är för fragmentarisk för att kunna beskrifvas. Detsamma måste 

 äfven sägas om en på Lauberg förekommande form, som närmar 

 sig den här upptagne. 



DISCLVA. Lamarck. 

 Discma implicata Sow. Skäret (Fröjel), Lauberg. 



2. D. Forbesi Davids. Kliuteberg, Djupvik (Eksta). 



3. D. pilidium, n. sp. (fig. 20). Dorsalskalet platt, kretsformigt, ventral- 

 skalet oregelbundet koniskt, spetsen snedt framåt böjd mot öfre skal- 

 kanten. Öppningen kort, smal, dess sidokanter tecknade med 

 korta sneda linier. Tillväxtlinierna skarpa, concentriska. Skalen 

 för öfrigt släta. Största diametern 11 millim. Lauber"- 



O' 



LINGULA. Bruguiéres. 

 L. Lewisi Sow.? Wisby, Sandarfve, Djupvik (Eksta), Petesvik. 



Exemplar från nämnde ställen öfverensstämma i form och skulp- 

 tur med Engelska exemplar, dock saknas de longitudinella svagt 

 upphöjda strimmor, som på dessa äro synliga vid nedre kanten. 



Utom denna art finnas fragmenter 'af två andra, dock alltför 

 ofullständiga för bestämning eller beskrifning. 



OBOLUS. Eichwald. 



O. Davidsoni Salter. I Wisby-gruppens två lägsta lager ligga tal- 

 rika aftryck både af de yttre och inre sidorna af en art, som i 

 hög grad öfverensstämma med exemplar, sända af Mr Th. Da- 

 vidson från Wenlock under ofvanstående artnamn. Dvlika aftryck 

 och skal finnas äfven vid Hamnklint (Lutterhorn, Fårö), Slite (a) 

 och Gothemså. 



Det återstår, att kortligen omnämna ett par efter allt utse- 

 ende nya slägtforraer. Ehuru af dem begge mycket material in- 

 samlats, är dock detta ännu af alltför otillfredsställande beskaf- 

 fenhet för grundandet af säkra och fullständiga genuskarakterer. 



Den ena formen är mycket allmänt utbredd och förekommer 

 nästan öfverallt i de öfversta Medelgotländska kalklagren från 

 Klinteberg ända till Fårö. Hvad som särdeles utmärker denna 

 form, är att dess skalsubstans genomborras af rör. I det kil- 

 formiga ventralskalets inre finnas fyra sådana, två i midten lig- 

 gande, som taga sin början i närheten af skalets nedre kant 

 och två mindre på sidorna om dessa, som uppkomma i närheten 

 af skalspetsen. De afsmalna mot denna punkt och upphöra der 



