— 440 — 



Antager man att t = 4p, s = p, r = ip, m = oop, så skulle 



dessa vinklar gifva: 



a : c = 1 : 1,617, 



hvilket axelförhållande motsvaras af vinklarna 128" 57, 148° 14' 

 och 171° 13'. Antager man deremot, att m, r, s, t vore pyrami- 

 der och prismer af andra ordningen, så skulle a: c — 1 : 1,400. 

 Dessa axelförhållanden och vinkelvärden äro dock, tillfölje af of- 

 van angifna orsaker, alldeles osäkra. 



De till antalet ganska få af mig undersökta kristaller, å 

 hvilka några pyramidytor kunde bemärkas, tycktes vara hemi- 

 morfa. De begränsades nemligen å ena sidan endast af basiska 

 planet, å andra sidan deremot af basiska planet och pyramid- 

 ytor. Då erfarenheten ger vid handen att de flesta, kanske alla 

 hemimorfa kristaller vid uppvärmning och afsvalning å vissa 

 punkter af kristallen visa positiv, å andra negativ elektricitet, så 

 torde iskristallernas hemimorfism möjligen vara af stor vigt för 

 förklaringen af en mängd optiska fenomener inom atmosferen. 



Ofvan anförda iakttagelser öfverensstämma ganska väl med 

 den beskrifning, som J. Smithson *) redan 1823 afgifvit om ha- 

 gelkornens kristallform. Han säger sig nemligen å dem hafva 

 bemärkt dubbla sexsidiga, blott å ena ändan afstympade pyrami- 

 der, hvilkas ytor vid basen bildade en vinkel af ungefär 80° med 

 hvarandra. Enligt ofvan angifna, ungefärliga axelförhållanden , 

 skulle 2(7 vid r vara = 77° 54'. Smithson anmärker äfven att 

 kristallerna äro hemimorfa och till följe deraf sannolikt pyro- 

 elektriska. 



Genom en händelse blef jag i tillfälle att iakttaga äfven 

 på annat sätt uppkomna, utmärkt vackra och alldeles regelmäs- 

 sigt utbildade kristaller af is. En låda med mineralier, inpackade 

 i fuktigt läskpapper, hade blifvit utsatt för stark köld. Då mi- 

 neralierna uppackades, befunnos en del stuffer omgifna af kri- 



skifva, a livilkrn parallela streck blifvit uppdragna (en vanlig mikrometer), 

 och hvilken står i behörig förening med en indell cirkelbåge. Någon stor nog- 

 grannhet knnna mätningarna således ej göra anspråk på, isynnerhet då BjelfVa 

 kristallerna voro deliqvescenta eller eljest lätt frirstörbnra. 

 \ ils of Philosophy New Ser. v p Vill 



