— 91 — 



kusten af Ceylon, vid Katif å kusten af Arabien, samt vid Ja- 

 panska kusten, är det förstnämnda, som ännu vid slutet af sist- 

 förflutna århundrade ärligen iflbragte 200,000 £, regalt. 



Af de Amerikanska perlfiskerierne, vid Antilliska öarne 

 Margarita och Cubagua, vid Cumana, Comogate, Rio de la Hacha 

 och S:ta Martha å kusten af Columbia, vid kusten af Californien 

 samt i Panamabugten af Stilla Hafvet, hafva förnämligast de vid 



o 



Columbiska kusten tidtals varit ganska indrägtiga, Ar 1587 in- 

 fördes derifrän till Sevilla 700 St perlor. 



I österländerna är det allmännast den s. k. äkta perlmuss- 

 lau, — Mytilus margaritiferus Lin. (Meleagrina margaritifera 

 Lam.), — inom Europa åter, der denna art icke finnes, hufvud- 

 sakligen en flodmussla, Mya margaritifera Lin. (Unio margariti- 

 ferus Retz.) som skattar till perlfångsten. Sistnämnde mussleart 

 förekommer mer och mindre allmänt i flere Europeiska länders 

 vattendrag. 



I England, hvarest perlfisket är föga yngre än landets hi- 

 storia, var floden Conway i Wales för afkastningen af kostbara 

 perlor fordom i stort rykte. De Skottska floderna voro det ej 

 mindre. Häfden förmäler, att Jul. CLesar, som, enligt Svetonius, 

 skall hafva företagit sitt härnadståg emot Brittanien, lockad der- 

 till af dess perlors skönhet, hemfört derifrån till Rom en med 

 Brittaniska perlor infattad sköld, som upphängdes i det åt Venus 

 Genetrix helgade tempel '). Ännu åren 1761 — 1764 sändes från 

 Skottska perlfiskerierne till London perlor för ett värde af 

 10,000 £ 2 ). 



Bland Europeiska floder äro för öfrigt Hz i Bayern, Moldau 

 och Watowa i Böhmen, samt Elster i Sachsen, äfvensom ström- 

 marne i Christiansands stift i Norrige, bekanta för der idkadt 

 perlfiske. En sakkunnig skriftställare, Tavernier, försäkrar, 

 att han sett Bayerska perlor, som kunde skattas till 1000 fl. 

 stycket. Att jemväl i Polen perlfisket varit af något värde, kan 



') Plin., Hist. nat. Lib. IX. c. ">/. 

 2 ) Nemnk ii, Bnt. Waaren-Encyclop. 





