— 212 — 



Anm. På h varenda stjelk af ex. från Kubbo i Gestrikland 

 finnas stipler till ett antal af 3 — 5, dolda i stjelkens täta rot- 

 ludd. Till formen äro de dels syllika och helbräddade, dels, 

 isynnerhet involucral-amphigastriuin, tvådelade med sågade flikar, 

 lika dem hos åtskilliga Lop/tocolea-atter. Derigenom att stipler 

 hos denna art bl i f vit funna, bevisas att den ej ar värd att såsom 

 sjelfständig art bibehållas, utan måste hänföras under J. Mulleri 

 N. AB Es., från hvilkeu den är lika litet skiljd, som J. hetero- 

 colpos Thed. livad lefvennossornas arter i allmänhet beträffar, 

 synas de behöfva »rundligare undersökning, innan man vågar af- 

 göra livad som är art. eller icke. 



112. J. orcadensis Hook. från Herjedalen är J. Hornschuchiana N. AB Es. 



113. Mastigobrywn trilobatum N. AB Es. Småland: Westervik (J. Lange). 



114. Madotheca rivularis N. ab Es. W. G. Kinnekulle (Bergman). 



115. Targionia JiypophyUa Mich. från fjellet Skaadavare i Finnmarken 

 kan med all säkerhet anses för oriktigt bestämd, då de sterila 

 exemplaren högst sannolikt tillhöra Fimbriaria pilosa Tayl., en i 

 fjellen ej sällsynt Jecoraria. Alldenstund den äkta arten aldrig 

 i sitt egentliga hemland, mellersta och södra Europa, uppträder 

 i fjelltrakter, blir dess förekomst så långt upp mot norden ännu 

 otroligare; ty nästan utan undantag äro lefvermossorna, såsom 

 mjukare och spädare till sin sammansättning, mera beroende af 

 klimatiska förhållanden, än bladmossorna, utom livad de arter be- 

 träffar, som växa i vatten, hvilka, i likhet med alla andra vat- 

 tenväxter, hafva stor geografisk utbredning. 



1 1 6. Rictia chnjstallina L. Hall. Hasslöf (Osbeck).» 



