— 219 — 



Ont de lackröda spctsarne på arnipennorna hos si- 

 densvansen. — Studeranden Hr C. H. Andersén hade i bref 

 till Hr A. Retzius meddelat följande: 



»Under sista veckan af förra året samt några dagar af det 

 innevarande besöktes Wexiö-trakten af talrika flockar af Siden- 

 svansar (Ampelis garrulus L.), hvilka gästade i rönnträden och 

 lemnade tillfälle till efterföljande små iakttagelser, som, utan an- 

 språk på fullständighet, hufvudsakligen afse att söka leda kunniga 

 mäns uppmärksamhet på sjelfva saken. Vingens lackröda bihang 

 utgöra nemligen, om jag ej misstager mig, en för läran om fjäderns 

 morfologi och utvecklingshistoria vigtig form ') och då de, oaktadt 

 den rika literatur öfver fjädrarnes förhållanden, som med anled- 

 ning af frågan om brämfällningen och ScHLEGEL's mening der- 

 om på sednare tider bland Europas, och företrädesvis bland Tysk- 

 lands, Ornithologer framkallats och som har att uppvisa namnen 

 på sådana observatörer som Brehm s:r, Gloger, Hesler, Eug. 

 v. Homeyer, Martin, Weinland, m. fl. ") — icke, så vidt jag 

 vet, blifvit närmare betraktade, utan i den beskrifvande Zoolo- 

 gien än kallas hinnaktiga, än pergamentartade, än hornartade, 

 utan att någon närmare redogörelse för strukturen bifogas, så 

 torde några anteckningar härom ej vara ovälkomna. 



Linné säger om vingen hos Ampelis garrulus (Fn. Snec. 

 ed. altera p. 28): »Remiges nigri, quorum 1, 2, 3, 4 apice an- 

 terius albi, 5, 6, 7, 8 apice anterius albo-flavescentes. 10, 11, 

 12, 13, 14, 15, 16 apice anterius albi, 17, 18 immaculati, at 11, 

 12, 13, 14, 15, 16 terminati membranula oblonga coccinea». Detta 

 framställer nu angående de lackröda hornspetsarne, som i det 



') Ur. Franz Lev dig i siu Lchrbuch der Histologie, Frankf. a. M. 1857 p. 99, 

 nämner i en not, efter redogörelsen för fjäderns allmänna beskaffenhet : »Die 

 eigenthiimlichen, scharlakrotheu Bliittchen am Ende der 5 — 9 hinteren Schwung- 

 federn des Seidenschwänzes (Ampelis garrulus) diirften auch nähcr untersucht 

 wcrden. Nach älteren Mittheilungen wären sie keine Fortsctzungen der Fe- 

 dern, sondern nur 'Anliängsel aus einer bröckeligen Materie, wie Lack ete.'<> 

 — Hvilken författare, som här citeras (kanske Naumannt), ar mig obekant. 



■*) Se den ornitholog. tidskriften Naumaunia ocli Cabanis' Journal f. Ornithologie, 

 Civil 1853 — 57, hvarest iifvcn ett svenskt bidrag linnes, nemligen af Hr Con- 

 ■ervator W. Mkvks i Srg. 1855 p. 230; siatuämde uppsats linnes förut inta- 

 gen i Kongl. Vetensk.-Acad:s Öfversigt 185 i p. 258. 



U/vers. af K. Vet.-Akad. Förh., d. Vi April ltJ5U. 



