— 224 — 



gasen synes inverkat svagast, ammoniaken starkast *). Derofvanpå 

 ligger nu en, äfven i naturen mera genomskinlig, lifligt röd (lik- 

 väl här och der t. ex. i de pikformiga spetsarne Fig. 5 alldeles 

 färglös) hornskifva (/, Figg. 6, 7), ursprungligen bestående af 

 långsträckta, spolformiga eller staflika celler, hvilka medelst svaf- 

 velsyreblandningen isolerats från hvarandra (/, Fig. 8) och till 

 hvilkas blekning klorgasen företrädesvis bidragit, under det de af 

 ammoniaken jemförelsevis lindrigare afficierats. Efter dessa an- 

 märkningar torde det måhända vara berättigadt tillsvidare an- 

 taga, att tvenne cellformer förekomma i dessa lackspetsar: l:o) 

 en större, spolfomiig, mindre pigmentförande, genomskinlig, bil- 

 dande den på öfversidan liggande hornskifvan, och 2:o) en min- 

 dre, rundad, starkt pigmentförande, nästan ogenskinlig, nedtill 

 belägen. Något emellan dessa båda, eller på undra ytan, liggande 

 lager af egendomligt formade celler, har jag ej kunnat förmärka. 

 Undersidans ljusare färg synes vara förorsakad af den der rå- 

 dande bristen på spolformiga celler, på samma gång som de der- 

 städes belägna, rundade, ogenomskinliga cellerna förhindra genom- 

 släppandet af den högröda färgen från öfra sidan. Det torde ock 

 vara skäl antaga, att det rundcelliga lagret, vid inverkan af rea- 

 gentier, längst qvarstär der, hvarest det är tjockast anhopadt 

 (Fig. 7). De högröda, staflika celler, som konstituera hornskif- 

 van, intaga tillsamman en större yta, än de underliggande, ogenom- 

 skinliga, ty dessa sednares mäktighet aftager alltmer utåt och de 

 upphöra att visa sig, ej blott hos honan på spetsarnes mer eller 

 mindre färglösa pikar (Fig. 5), utan saknas äfven konstant i den 

 trubbiga ändan af hannens lackspetsar, som derföre också är nå- 

 got genomskinlig. Hornskifvans celler torde vara analoga med de 

 långsträckta celler, som förekomma på pennskaftet. 



Såsom bekant utgöra lackspetsarne en bland de ovanliga- 

 ste yttre organer, man finner hos någon fågel, och skilja sig till 

 utseendet betydligt från de, under namn af hår (vibrissae, my- 

 stax etc), fjädrar (konturfjädrar, dun m. fl.), fjällformer (sköldar, 



*) Nägot eftersökande af oorganiska beståndsdelar har jag ej varit i tillfälle att 

 anställa. 



