— 230 — 



Slutligen må äfven anföras följande, rörande den på fram- 

 halsen hos Ibis spinicollis JAMES. I8 ) förekommande, intill Am- 

 pelis-bihangen nära stående form af fjäderspetsar, hvaraf en af- 

 bildning i naturlig storlek, bifogas (Fig. 9). Den platta fjäder- 

 spetsen är här hvitgul, liksidigt utbildad och utgår mycket be- 

 stämdt från rachis, utan förbindelse med radii. Den är sålunda 

 icke såsom hos Ampelis snedt ställd mot den utbildade fjädern, 

 utan ligger dess medellinie i samma verticala plan som denna, är 

 riktad rakt framåt och ända från roten något nedåt. Liksom 

 hos Ampelis är den på öfversidan glatt och något konvex, på 

 undra konkaverad och något ljusare till färgen, men hela bild- 

 ningen är här mycket smalare och längre (spetsen på en af 

 de öfversta halsfjädrarne håller i längd 21 mm.; största bredden 

 knappt 1 mm.), pikformig, men i spetsen afrundad samt tjoc- 

 kast närmare basen (se Fig.). 



Rörande de öfriga närstående bildningarne, som ofvan upp- 

 räknats, är jag ej i tillfälle meddela några underrättelser.» 



Figurernas förklaring. 



Fig. 1. Öfra sidan af eu ö*lackspets med vidsittande penna (den I2:te), 



nat. storl. 

 Fig. 2. Öfra sidan af en o*lackspets med vidsittande skaft, bvarifråu 



fanet borttagits; uugefär 4 ggr först.; vid a slutar skaftet; 



b = ett hak i kanten; från höjden af c löper på båda sidor 



en smal genomskinlig rand till spetsen. 

 Fig. 3. Samma spets som Fig. 2, sedd på undra sidan; samma furst. ; 



a, i = föieg. ; d = intryckta, porlika punkter. 

 Fig. 4. Öfra sidan af en färglös ^lackspets med vidsittande fan; un- 

 gefär 45 ggr först. 

 Fig. 5. Öfra sidan af en ^lackspets; samma först.; a, b, c, d = pik- 



forraiga spetsar, af hvilka a är något, b betydligt afbruten; 



e = ogenomskinliga delar; / = den öfvcrliggande hornskiiVan. 

 Fig. C. Undra sidan af en <j>lackspets behandlad med SO 2 ; först. =; 



föreg. ; a, b, C = piklonniga spetsar; c, /= fbreg. 



Fur. 7. 



■•) Mna. Gyllenkr. Lundeus. 



