— 254 — 



nomiska grunder bygdt system, — hos Tysklands protestantiska 

 trosbekännare år 1700, — i Sverige år 1740. Men detta nya, 

 så kallade rationella system medförde vid tillämpningen så be- 

 tydliga svårigheter, att man fann sig föranlåten att återgå till 

 den gamla metoden. Beslutet om denna återgång fattades i Tysk- 

 land år 1775, och i Sverige, enligt Rikets Ständers och Kongl. 

 Vetenskaps-Akademiens hemställan, år 1823. 



Då man i den cykliska tidräkningen vill införa den förän- 

 dring, att de derstädes förekommande bestämningar och tabeller 

 skola sammanfattas under motsvariga algebraiska formler, kan 

 man uppställa följande formelsystem. 



1. Styldifferensen S, d. v. s. den gregorianska dateringens 

 försprång före den julianska, kan för hvarje sekel (g), som kan 

 betecknas med 1600 + m. 400, 



angifvas antingen medelst formeln 5 = 10 + to. 3 dagar .... I. 



eller medelst formeln S = $G— 2 II. 



Sålunda erhålles enligt I 



för seklet 1600 2000 2400 



S=10 10+1.3 = 13. . .10 + 2.3 = 16, 



och följaktligen 



för seklet 1700 1800 1900 2100 2200 2300 2500 



S= 11 12 13 14 15 16 17 o. s. v. 



Och samma värden för S erhållas enligt formeln II. 



2. Söndagsbokstafvens ordningsnummer l kan för hvarje 

 skottårs årtal t, då nemligen man afser skottårets sednare söndags- 

 bokstaf, alltid finnas enligt den af mig uppgjorda formeln 



i = ^ÉM ni. 



7 



Anm. Med denna korta teckning förstås här, äfvensom i det efter- 

 följande, den rest, som uppkommer, dä täljaren divideras med 

 nämnaren. 



För julianska kalendern, der styldifferensen S är = 0, re- 

 duceras denna formel till 



7 



Beträffande 



