— 255 — 



Beträffande konstanten 3 kan anmärkas, att densamma an- 

 gifver den sednare söndagsbokstafven för christna tidräkningens 

 år = 0. Ty enligt Dionysii Exigui bestämning anses år 1 hafva 

 begynt med en lördag och således hafva haft l - 2 = B. 



Exempel I jul. kal. är för skottåret 1856 . . I = 3 + l. 1856 = 

 = == = 0, d. v. s. = 7 = G; och följaktligen för år 1859, d. v. s. 

 för 1856 + 3..Z=7-3 = 4 = Z>. 



I greg. kal. är för skottåret 1856 . . / = 3 + 12 + 928 = 



943 r 7-t 



= =f= = 5 = E; och följaktligen för år 1859 . . / - 5 3 = 2 = B. 



3. Gyllentalet g, d. v. s. årets ordningsnummer uti den 19- 

 åriga måncykeln, kan för hvarje år i, både enligt den julianska 

 och gregorianska kalendern, angifvas medelst formeln 



9 = /,, + 1 IV. 



Ty enligt Dionysii beräkning var år 1 det 2:dra i den då 

 löpande måucykeln; och i den gregorianska kalendern blef mån- 

 cyklarnes fortgång orubbad bibehållen. 



4. Års-epakten E, d. v. g, månens ålder vid början af 

 Januari 1, finnes medelst formeln 



E- E +W— DU dagar ') 



~w~ v - 



Enligt Dionysii uppgift var, för år 1, E= 19 och alltså, 

 för år 0, #=8; hvadan den julianska epaktkonstanten falltid 

 utgör = 8. 



I den gregorianska kalendern är deremot epaktkonstanten 



S + L- S 



K = -=W=' vi. 



då nemligen S betyder seklets styldifferens, och /, den så kallade 

 lunar-korrektionen. 



Orsaken till korrektionen - S är lätt insedd. Deremot må 

 erinras, hurusom korrektionen L förorsakas deraf, att den 19- 



"' mffit 1 " 118 äHipa ' illV " X< h:irfl - vtel ' frlin llel J" lia » slta »oiåteU öfrerabott ofver 

 Öfvtrs. af K. Vet.-Akad. Förh, Arg. 16. N:o 5 § 6. 2 



