— 258 — 



Exempel A) Att i julianska kalendern finna påskdagen 

 för år 1859. 



1) Gyllentalet g = === +1 = 17, 



2) Epaktkonstanten K — 8, 



3) Årsepakten E= = {8 + (l7-l). 11} = 4, 



ox) 



4) Påskfullmånedagen T= 103-4 = 99 = April 9, 



5) För skottåret 1856, söndagsbokstafs-nummern 1 = 3 + 



+ }. 1856 = == = 0, d. v. s. = 7 - G, 



6) För år 1856 + 3 = 1859 . . Z = 7-3 = 4 = Z>, 



99 



7) För årets 99:de dag . . v ===== 1, 



8) Alltså veckofyllnaden V = l — v = 3, 



9) och slutligen P= T+ V= 99 + 3= 102 = April 12. 



Exempel B) Att i gregorianska kalendern finna påskdagen 

 för år 1859. 



*)9 = 17 > 



2) För seklet 1800, K' = 0, 



3) #'=={0 + (i7-l).ll} = 26, 



4) r= 80 + = (23 + 30 - 26) = 80 + 27 = 107 = April 17 *), 



5) För skottåret 1856, l = 3 + 12 + £• 1856 = = =«ö = É, 



6) För året 1856 + 3 = 1859 . . . Z = 5-3 = 2 = £, 



7) För årets 107:de dag ... v ==== = 2, 



8) Alltså V=l-v = 0, d. v. s. =7, 



9) och slutligen P- T+ V= 107 + 7 = 114 = April 24. 



7. Gregorianska undantagsreglor. 



Då man betraktar de enligt formeln VIII' uppkommande 

 värdena för T, så finner man, att epakterna 25 och 24 gifva de 

 två största värdena, nemligen E=2b . . . T= 108 = April 18 



och = 24 . . . = 109 = April 19. 



*) Också bcfiuncs för delta Hr paskf u I ] i nä i ic n , enligt Stockholms Almanai-h, i verk- 

 ligheten inträffa pä April 17. Men af det cykliska beräkningssättets beskaffen- 

 het följer, att ett sa noggrannt sammanträffande icke kan förhvnije Sr äga rum, 



