— 401 — 



Kemiska notiser. — Från Hr Professor Alexander 

 Muller hade följande meddelanden ingått. 



»Om sönder delning en af svafvelsyradt alkali genom kohyrad kalk 



i matjorden. 

 Genom digerering af svafvelsyrad kalk med en kolsyrad al- 

 kali-lösning förbytas alltid syrorna så, att kolsyran går öfver till 

 kalkjorden och svafvelsyran till alkalit; endast svafvelsyrad am- 

 moniak gör ett undantag, då digereringen företages vid högre 

 temperatur, hvilken omvänder den reaktion som inträffar vid 

 vanlig temperatur. 



Liksom ammoniaksaltet förhåller sig vid högre temperatur, 

 förhålla sig alla tre alkalierna under närvaro af fri kolsyra. Le- 

 des nemligen kolsyra genom en blandning af fint pulveriserad 

 kolsyrad kalk och svafvelsyradt alkali i vatten, filtreras seder- 

 mera lösningen från bottensatsen och kokas den in, så får man 

 en svag fällning af kolsyrad kalk och en starkt alkaliskt reage- 

 rande lösning af kolsyradt kali eller natron eller ock, om afdunst- 

 ningen skett i en retort, ett starkt alkaliskt destillat af kolsyrad 

 ammoniak, medan bottensatsen på filtret innehåller gips. Det är 

 ganska lätt, att på detta sätt förvandla en mindre qvantitet af 

 svafvelsyradt alkali i kolsyradt salt; en total förvandling har 

 ännu ej lyckats för mig. 



Samma förhållande äger rum för baryt och strontianjord. 

 Jag kan derföre ännu ej rekommendera methoden för fram- 

 ställande af alkalikarbonater utaf sulfaterna, men den omnämnda 

 omsättningen torde emellertid påkalla geologernas och isynnerhet 

 växtfysiologernas intresse, emedan den förklarar uppkomsten af /**r ' 

 kolsyradt alkali utaf det svafvelsyrade saltet i jorden, hvarest det !'• ■-.'-> ^ 

 nästan öfverallt finnes tillgång på kolsyrehaltigt vatten och kolsy- v ^+ ^.-~ 

 rad kalk. V t",-*r 



Att jag ännu ej lyckats bringa syrornas omsättning till 

 fullständighet, minskar ej reaktionens värde för vegetationen. 

 Om endast en viss mängd tvefaldt kolsyradt alkali kan existera 

 bredvid svafvelsyrad kalk, så torde man kunna sluta att reak- 



öfvert. »/' A'. Vet.-Akad. Förh., d. 9 November 18M. 



