— 415 — 



bäckarne och åarne betydligt. Sällan finnas några broar öfver 

 desamma; der sådana finnas, bortslitas de alltemellan af den till 

 följd af markens lutning häftigt framforsande vattenmassan. Det 

 grumliga vattnet tillåter ej att se livar det kunde vara bäst att 

 försöka ett vad ; vill man öfver måste man gå blindt uti. Så 

 försökte jag en varm Julidag att vada öfver den strida Tvaer-ån 

 (Tvaera'n) i Wisdalen knappt en sextondedels mil nedom densam- 

 mas frambrytande under Tveeraa-breeens väldiga ismassor, med 

 flit utväljande ett ställe der den delade sig i tvenne armar; men 

 jag kom endast öfver den mindre armen, hvars häftiga fors var 

 nära att blifva mig öfvermägtig; det återstod intet annat än att 

 återvända samma kalla väg. Strömmarne svälla stundom ofant- 

 ligt och göra stor skada på ängar och sädesfält i de lägre trak- 

 terna, der stränderna äro låga; i de högre och obebodda fram- 

 rusa de väl i den vildaste fart, men hållas vanligen inom sina 

 skrankor; de hafva nemligen der ofta sin gång genom branta 

 och djupa klippfåror, såsom förhållandet isynnerhet är med Wisa'n. 

 I medlet af Juli var jag vittne till en stor öfversvämning, då vä- 

 garne mellan gårdarne stodo under vatten. 



Lomsfjellens phanerogama vegetation har varit undersökt af 

 flere såsom Deinböll, Norman, Lindeberg, Moe, synnerligen 

 af den sistnämnde. Under den tid jag uppehöll mig der, har 

 jag antecknat, förnämligast i de högre trakterna, 309 arter, hvil- 

 ken katalog dock för ingen del kan anses fullständig. I Profes- 

 sor Blytts »Plantegeografisk Sammenligning imellem Dovrefjeld 

 och Val d'Eynes» (publicerad i Förhandlingarne vid Naturforska- 

 remötet i Christiania 1856) upptagas 475 arter för Dovre. Om 

 man dertill lägger grupperna Equisetaceas, Filices och Lycopodia- 

 c&b, stiger summan af plantas vasculares till 500. Skulle mau 

 nu jemföra en lika terräng af Lom med Dovre, så tror jag vis- 

 serligen, att arternas antal skulle blifva ungefärligen detsamma, 

 om nemligen Lomsfjellen voro lika väl undersökta och kända 

 som Dovre, hvilket de icke äro; men skilnaden är ändock be- 

 tydlig, ty Lom hyser i sina lägre och varmare dalar många ar- 



Öfvert. af K. Vet.-Akud. Förh. Arg. 10. if:o 9. 2 



